Справа № 826/19404/16
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

26 вересня 2019 року

Київ

справа №826/19404/16

адміністративне провадження №К/9901/20997/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів - Єресько Л.О., Соколова В.М.,

розглянув у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року (суддя Васильченко І.П.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2019 року (головуючий суддя Сорочко Є.О., судді: Коротких А.Ю., Федотов І.В.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича, за участю третіх осіб - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

Позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив скасувати реєстраційні дії «Реєстрація права власності», що проведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. на підставі рішень про державну реєстрацію прав №32682199 в розділі на об`єкт нерухомого майна номер 000.

Позов мотивований тим, що дії приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича є протиправними, оскільки державним реєстратором порушено вимоги Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», що призвело до порушень законних прав та інтересів позивача.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2019 року позов залишено без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача у судове засідання.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2019 року і направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скаржник стверджує, що скориставшись кабінетом в системі «Електронний суд» завчасно надіслав 11 квітня 2019 року заяву про розгляд справи в засіданні 23 квітня 2019 року без його участі.

Позиція інших учасників справи.

Від інших учасників справи відзиву або заперечень на касаційну скаргу позивача не надходило, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає касаційному перегляду рішень суду апеляційної інстанції.

Рух касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 02 серпня 2019 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича, за участю третіх осіб - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 25 вересня 2019 року зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.

Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.

11 лютого 2019 року до суду першої інстанції надійшло клопотання позивача, у якому останній просив відкласти розгляд справи, що призначений на 14 лютого 2019 року, у зв`язку із пошуком нового представника.

У судовому засіданні 14 лютого 2019 року судом першої інстанції у зв`язку із заявленим клопотанням позивача вирішено відкласти розгляд справи на 12 березня 2019 року.

Позивач у позовній заяві вказав свою адресу: АДРЕСА_1 , на яку судом першої інстанції і було направлено повістку про виклик до суду на 12 березня 2019 року.

Вказану повістку було повернуто на адресу суду з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання»

У судове засідання 12 березня 2019 року позивач не прибув, суд визнав його неявку неповажною та відклав розгляд справи на 23 квітня 2019 року.

Повістку про виклик до суду на 23 квітня 2019 року позивачем отримано 19 березня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, проте, позивач у судове засідання 23 квітня 2019 року не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

11 квітня 2019 року позивачем за допомогою системи «Електронний суд» надіслано заяву про розгляд справи у засіданні 23 квітня 2019 року без його участі.

Джерела права й акти їх застосування.

Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом. Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Наказом Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) від 22 грудня 2018 року № 628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України, під час якої місцеві та апеляційні суди у ході тестового режиму експлуатації підсистеми забов`язано дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року №30 у відповідній редакції (далі - Положення).

За визначеннями, наведеними у підпунктах 14, 16 пункту 1 Положення, електронний документ (далі - ЕД) - оригінал електронного документу з обов`язковими реквізитами, що надають йому юридичної сили, в тому числі з електронним цифровим підписом автора. Електронний цифровий підпис (далі - ЕЦП) - електронний цифровий підпис в форматі, що забезпечує можливість встановлення дійсності підпису у довгостроковому періоді (після закінчення строку чинності сертифіката), визначеному відповідно до вимог законодавства. ЕЦП використовується в АСДС для підписання та погодження (візування) інформаційних ресурсів в цілому або фіксування певних дій з ними (внесення зауважень, пропозицій, погодження частини тексту тощо).

Для проекту будь-якого електронного документу, створеного в підсистемі електронного суду на всіх стадіях його формування забезпечується конфіденційність його змісту за допомогою шифрування із використанням ЕЦП автора проекту. Осіб, допущених до інформації, що захищається, визначає автор документу. З моменту переведення документу у стан "Оригінал" такий документ втрачає статус конфіденційного і перелік осіб, допущених до його змісту визначає адміністратор відповідно до вимог законодавства (пункт 5 розділу ХІ Положення). Документи подаються за допомогою електронного кабінету в форматі ЕД та ЕКПД (електронна копія паперового документу). Суди та ОСП приймають подані ЕД як оригінали документів, а ЕКПД, як завірені копії оригіналів документів та можуть вимагати надання їх оригіналів для перевірки (пункт 6 розділу ХІ Положення).

Позиція Верховного Суду.

При розгляді касаційної скарги колегією суддів враховуються приписи частин 1-2 статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), у відповідності до яких суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу «Електронний суд», розміщеному за посиланням https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду апеляційної інстанції та зазначає, що відповідно до наказу Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України) від 22 грудня 2018 року № 628 запроваджено тестову експлуатацію підсистеми "Електронний суд" у всіх місцевих та апеляційних судах України, зокрема, у Окружному адміністративному суді міста Києва.

11 квітня 2019 року позивачем за допомогою системи «Електронний суд» надіслано заяву про розгляд справи у судовому засіданні 23 квітня 2019 року без його участі, яка безпідставно не прийнята до уваги судом першої інстанції при розгляді справи. Тому суд першої інстанції необґрунтовано залишив позов без розгляду, у зв`язку із повторною неявкою у судове засідання без поважних причин, зазначивши, що позивач не повідомив про причини неявки, не подав заяви про розгляд справи за його відсутності.

Європейський суд з прав людини в Рішенні від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» констатував, що право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету. Проявом цього права є забезпечення для кожної особи можливості звернутися до суду.

За наведеного правового регулювання та обставин справи Верховний Суд констатує, що суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, що призвело до постановлення незаконних рішень, які перешкоджають подальшому провадженню у справі.

Таким чином, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Судові витрати.

З огляду на результат касаційного розгляду суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 задовольнити.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 червня 2019 року скасувати, а справу направити до Окружного адміністративного суду міста Києва для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач: А.Г. Загороднюк

Судді Л.О. Єресько

В.М. Соколов