Справа № 640/9913/19
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

27 вересня 2019 року м. Київ№ 640/9913/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Григоровича П.О., розглядаючи адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КОНСЕНТ КАПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ»
доДержавного реєстратора Комунального підприємства «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу» Прошкіна Олександра Васильовича
треті особиОСОБА_1 ОСОБА_2 Товариство з обмеженою відповідальністю «ОМОКС»
про визнання протиправними та скасування рішень,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «КОНСЕНТ КАПІТАЛ МЕНЕДЖМЕНТ» звернулось до суду з даним позовом, якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах (Дата реєстрації: 28.05.2019 № 2007029. Державний реєстратор: Прошкін Олександр Васильович Комунальне підприємство «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу». Характер змін: зміна керівника юридичної особи.)»;

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію «Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи (Дата реєстрації: 28.05.2019 № 3007029. Державний реєстратор: Прошкін Олександр Васильович Комунальне підприємство «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу». Характер змін: інші зміни.)»;

- визнати протиправним та скасувати рішення про державну реєстрацію «Внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах (Дата реєстрації: 28.05.2019 № 4007029. Державний реєстратор: Прошкін Олександр Васильович Комунальне підприємство «Реєстраційний центр реєстрації нерухомості та бізнесу». Характер змін: зміна складу або інформації про засновників.)».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито спрощене провадження та призначено судове засідання.

В судові засідання 11.07.2019 та 15.08.2019 представник позивача не прибув, хоча про дату час та місце проведення судових засідань був повідомлений належним чином, докази чого наявні в матеріалах справи. З заявами/клопотаннями про проведення вказаних судових засідань та/або розгляду справи за його відсутності, до суду не звертався.

Повістка про виклик позивача в судове засіданні 11.07.2019 отримана позивачем 02.07.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №247.

Повістка про виклик позивача в судове засіданні 15.08.2019 отримана позивачем 19.07.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №017.

Станом на 27.09.2019 від позивача не надходило заяв / клопотань / пояснень щодо неприбуття в судові засіданні 11.07.2019 та 15.08.2019.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на конструкцію норм частини п`ятої статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, серед підстав для застосування передбаченого цими статтями наслідку виокремлено як альтернативні:

- неявка позивача в судове засідання без поважних причин або

- неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання.

Водночас комплексний аналіз положень зазначених норм процесуального закон дає підстави для таких висновків.

Залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Окружний адміністративний суд міста Києва вважає, що повторна неявка позивача в судове засідання перешкоджає розгляду справи, адже ухвалою від 06.06.2019 про відкриття провадження у справі, явку уповноваженого представника позивача визнано обов`язковою, тобто на стадії відкриття провадження у справі, за результатами дослідження змісту позовних вимог та доводів позивача на їх обґрунтування, суд дійшов висновку про неможливість розгляду справи за відсутності представника позивача.

Разом з цим, повторна неявка позивача в судове засідання без подання пояснень щодо поважності причин такого неприбуття та не подання заяви про проведення судового засідання за відсутності позивача, розцінюється судом, як відсутність зацікавленості заявника в подальшому розгляді справи, що, в свою чергу, свідчить на користь необхідності залишення позову без розгляду з метою дотримання прав інших учасників спору на розгляд справи протягом розумного строку.

Представник відповідача не наполягав на розгляді справи за відсутності позивача.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосереднього його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Разом з тим, суд також звертає увагу, що перебіг строків судового розгляду в адміністративних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно прийняте не на користь особи або виконанням рішення, ухваленого на користь особи.

Судом також враховується практика Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема, рішення «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України», згідно яких суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, з метою дотримання розумних строків розгляду адміністративної справи та уникнення затягування судового розгляду, а також з метою дотримання прав всіх учасників судового процесу, суд вважає за необхідне, у зв`язку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача в підготовче судове засідання, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі, залишити позов без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись пунктом 4 частини 1 статті 240, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя П.О. Григорович