Справа № 140/1771/19
Суддя: Гінда Оксана Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення апеляційної скарги без руху

01 жовтня 2019 рокуЛьвів№ 857/10014/19

Суддя Восьмого апеляційного адміністративного суду Гінда О. М., перевіривши апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року у справі № 140/1771/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року задоволено частково адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Міністерство оборони України подало апеляційну скаргу.

Однак, вказана апеляційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: не додано документа про сплату судового збору, подано апеляційну скаргу з пропуском строку звернення на апеляційне оскарження.

Відповідно до вимог частини 1 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Згідно частини 2 статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду

Із матеріалів справи слідує, що оскаржене судове рішення проголошено 30 липня 2019 року, копію якого отримано скаржником 02 серпня 2019 року (а. с. 59).

Апеляційну скаргу подано 09 вересня 2018 року, тобто з пропуском, встановленого ст. 295 КАС України, строку на апеляційне оскарження.

Згідно з частиною третьою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи те, що особа, яка подала апеляційну скаргу, не порушує питання про поновлення строку апеляційного оскарження, вказану апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши термін для усунення недоліку.

Крім цього, апелянтом подано клопотання про відстрочення від сплати судового збору, в якому вказує, що сплата судового збору потребує здійснення бюджетних видатків через Державну казначейську службу, проходження яких потребує певного часу.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні вказаного клопотання, з огляду на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, наведеними правовими нормами КАС України та Закону № 3674-VI встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з тим, оцінивши доводи, вказані відповідачем на обґрунтування вимог поданого ним клопотання, суд касаційної інстанції не вбачає, у цьому випадку, наявності обставин, які б відповідали зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними вище законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для відстрочення сплати судового збору, й могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

Крім того, відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі", "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Щодо покликання скаржника на те, що сплата судового збору потребує здійснення бюджетних видатків через Державну казначейську службу, проходження яких потребує певного часу, то суд апеляційної інстанції не бере до уваги такі покликання, з огляду на наступне.

Організаційні взаємовідносини між органами Державної казначейської служби (далі - орган Казначейства), розпорядниками бюджетних коштів, одержувачами бюджетних коштів, а також розподіл обов`язків та відповідальності між ними в процесі обслуговування державного бюджету за видатками, операціями з надання кредитів за рахунок коштів державного бюджету та з погашення державного боргу з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та інших нормативно-правових актів регламентує Порядок казначейського обслуговування державного бюджету за витратами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 24.12.2012 № 1407, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 17.01.2013 за №130/22662 (далі - Порядок №1407).

Відповідно до абзацу першого пункту 11.6 Порядку № 1407 платіжні доручення (додаток 35 до цього Порядку) подаються до органів Казначейства в кількості примірників, необхідних для всіх учасників безготівкових розрахунків. Форма, обов`язкові реквізити, строк дії платіжних доручень та вимоги до заповнення розрахункових документів на паперових носіях визначено Інструкцією про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженою постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 №22, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 29.03.2004 за № 377/8976 (далі - Інструкція №22).

Пунктом 3.5. Інструкції №22 визначено, що банк платника приймає платіжне доручення до виконання протягом 30 календарних днів з дати його виписки. День оформлення платіжного доручення не враховується.

Водночас, за змістом пункту 11.14. Порядку №1407 органи Казначейства при здійсненні розрахунково-касового обслуговування розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів шляхом проведення платежів з їх рахунків надають розпоряднику бюджетних коштів та одержувачу бюджетних коштів виписки з рахунка про здійснені операції за результатами попереднього операційного дня з відміткою у вигляді відбитка штампа казначея "Оплачено" (додаток 36 до цього Порядку). За зверненням розпорядника бюджетних коштів (одержувача бюджетних коштів) органи Казначейства надають виписки з рахунків в електронному вигляді з накладанням кваліфікованого електронного підпису.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що тривалість процедури здійснення платежів бюджетними установами - розпорядниками бюджетних коштів та зарахування таких на рахунок їх отримувачів не виходить за межі визначеного КАС України строку апеляційного оскарження, а відтак не є перешкодою для оформлення апеляційної скарги у відповідності з вимогами статті 295 цього Кодексу.

Крім цього, відповідачем не подано будь-яких доказів на підтвердження наведених ним обставин в обґрунтування наявності підстав для відстрочення сплати судового збору й жодним чином не підтвердив виникнення у нього можливості сплатити такий збір упродовж певного строку.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки відсутні умови передбачені ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", за наявності яких позивачу можна було б відстрочити сплату судового збору, то клопотання Міністерства оборони України про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Ставки судового збору за подання апеляційної скарги на судове рішення визначені Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 01 січня 2019 року становить 1921 грн.

Розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду, відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Адміністративний позов у цій справі містить вимоги майнового характеру.

Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відтак, розмір судового збору який підлягав сплаті при поданні позовної заяви становить 768 грн 40 коп.

Враховуючи наведене, розмір судового збору за подання апеляційної скарги становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, а саме 1152 грн 60 коп. (768,40*150/100=1152,60).

Враховуючи те, що подана апеляційна скарга не відповідає вимогам статті 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, вважаю, що таку слід залишити без руху та встановити десятиденний строк для усунення її недоліків.

Вказані недоліки апеляційної скарги повинні бути усунуті шляхом надіслання на адресу Восьмого апеляційного адміністративного суду вмотивованої заяви про поновлення строку апеляційного оскарження, оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 1152 грн 60 коп за наступними реквізитами "Отримувач коштів - УК у Галицькому районі м.Львова; код отримувача за ; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); МФО 899998; рахунок отримувача UA6081057; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; код платника; судовий збір; № справи; Восьмий апеляційний адміністративний суд".

Керуючись статтями 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ :

у задоволенні клопотання Міністерства оборони України про відстрочення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Міністерства оборони України на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року у справі № 140/1771/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Встановити Міністерству оборони України десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліку апеляційної скарги.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СуддяО. М. Гінда