Справа № 280/2841/19
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

30 вересня 2019 року Справа № 280/2841/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання: Сонгулія О.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкрет Сервіс» (69121, м. Запоріжжя, вул. Маршала Чуйкова, буд.34-А, кв.37; )

до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; ),

Державної фіскальної служби України (04053, м. Київ, Львівська пл., буд.8; )

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкрет Сервіс» (далі позивач, ТОВ «Конкрет Сервіс») до Головного управління ДФС у Запорізькій області (далі - відповідач 1, ГУ ДФС у Запорізькій області), Державної фіскальної служби України (далі - відповідач 2, ДФС України), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати рішення комісії відповідача 1 №1164128/39473780 від 15.05.2019 про відмову в реєстрації податкової накладної №54 від 02.05.2019 та зобов`язати відповідача 2 зареєструвати в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) надіслану засобами електронного зв`язку електронну накладну №54 від 02.05.2019 датою її фактичного подання.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що на виконання вимог податкового законодавства позивачем складено податкову накладну, яку направлено для реєстрації в ЄРПН. Згідно з отриманою квитанцією податкову накладну прийнято, але її реєстрацію зупинено з тих підстав, що податкова накладна відповідає вимогам пп.1.6 п. 1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Позивач направив до ГУ ДФС у Запорізькій області пояснення та копії відповідних документів, які вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, однак в реєстрації податкової накладної відмовлено з підстав неподання повного пакету витребуваних документів. З посиланням на норми Податкового кодексу України (далі ПК України) позивач вважає таку відмову безпідставною, оскільки надані ним документи в повній мірі підтверджують реальність здійснення господарської операції по вказаній податковій накладній, і є достатніми для прийняття рішення про її реєстрацію в ЄРПН. Просить позов задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 14.06.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче судове засідання на 10.07.2019.

01.07.2019 представником відповідачів подано до суду відзив на позовну заяву (вх.№27011), у якому він проти задоволення позовних вимог заперечує та зазначає, що підставою для зупинення реєстрації податкової накладної стало те, що вона відповідає пп. 1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Вказує, що Комісією ГУ ДФС у Запорізькій області прийнято рішення про відмову у реєстрації податкових накладних у зв`язку із ненаданням платником податку копій первинних документів щодо додатків до договору на реалізацію послуг, який діяв до 31.12.2018 по спірній податковій накладній на оренду автотранспорта. Вважає, що у Комісії ГУ ДФС у Запорізькій області були законні підстави для прийняття рішення про відмову в реєстрації спірної податкової накладної, а тому рішення є правомірним, у зв`язку із чим просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Протокольною ухвалою суду від 10.07.2019 відкладено розгляд справи та призначено підготовче засідання на 29.07.2019.

Ухвалою суду від 29.07.2019 провадження у справі зупинено до 09.09.2019.

Ухвалою суду від 09.09.2019 провадження у справі поновлено.

Протокольною ухвалою суду від 09.09.2019 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 26.09.2019.

26.09.2019 представники сторін звернулись до суду із заявами про розгляд справи у письмовому провадженні.

Відповідно до ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд здійснив розгляд справи у письмовому провадженні.

На підставі наявних матеріалів судом встановлено такі обставини.

Між позивачем (виконавець) та ТОВ «Стандарт Трейдинг» (замовник) укладено Договір надання послуг №29/09 від 29.09.2017, відповідно до пункту 1.1 якого, замовник доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання надавати послуги по наданню будівельних механізмів та автотранспорту за адресою, узгодженою з замовником. Відповідно до п.3.3 зазначеного договору замовник здійснює передплату у розмірі 100 % від вартості замовлених послуг (а.с.19).

На виконання вимог вищевказаного договору ТОВ «Конкрет Сервіс» виписано рахунок-фактуру №СФ-0000051 від 25.04.2019 на оплату послуги: порізка металу машиною з системою плазмового різання, у кількості 15 000 т, ціна 252 000, 00 грн., в тому числі ПДВ 42,000 грн.(а.с.21).

25.04.2019 від ТОВ «Стандарт Трейдінг» оплатило отримані послуги платіжним дорученням №308 від 25.04.2019 (а.с.22).

На виконання вимог ПК України за вказаною операцією позивачем складено податкову накладну №54 від 02.05.2019 на загальну суму 252 000,00 грн., у тому числі ПДВ 42 000,00 грн., та надіслано її до ЄРПН для реєстрації (а.с.13).

Через автоматизовану систему Єдине вікно подання електронних документів позивач отримав квитанцію від 10.05.2019 до податкової накладної №54 від 10.05.2019, в якій містилась інформація про зупинення реєстрації вказаної податкової накладної, відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України. В квитанції зазначено, що податкова накладна відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН (а.с.58).

Позивач скористався своїм правом та надав на розгляд Комісії пояснення та копії документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію якої зупинено, а саме:

- пояснення до податкової накладної №54 від 02.05.2019, в яких розписано основна специфіка роботи ТОВ «Конкрет Сервіс» (а.с.15);

- договір надання послуг №29/09 від 29.09.2017 (а.с.19);

- рахунок-фактура № СФ 0000051 від 25.04.2019 (а.с.21);

- податкова накладна №54 від 02.05.2019 (а.с.13);

- квитанція про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 10.05.2019 (а.с.58);

- платіжне доручення №308 від 25.04.2019 (а.с.22);

- банківська виписка Акціонерного товариства «Банк Кредит Дніпро» від 02.05.2019 (а.с.23-25);

- оборотно-сальдова відомість по рахунку 105 (а.с.26);

- видаткова накладна №170802 від 17.08.2018 (а.с.27);

- договір поставки №140601 від 14.06.2018 (а.с.28).

15.05.2019 комісією ГУ ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, прийнято рішення №1164128/39473780 про відмову в реєстрації податкової накладної №54 від 15.05.2019. За змістом рішення причиною відмови в реєстрації є ненадання позивачем копій документів: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач подав скаргу до ДФС України (а.с.16,17).

Рішенням комісії з питань розгляду скарг ДФС України скаргу позивача залишено без задоволення, рішення про відмову у реєстрації податкової накладної - без змін (а.с.18).

Вважаючи прийняте комісією ГУ ДФС у Запорізькій області протиправним рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених позовних вимог, надаючи оцінку аргументам сторін, викладеним у заявах по суті справи, оцінюючи надані сторонами докази у їх сукупності та взаємозв`язку, суд виходить такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.

Згідно з підпунктами а, б пункту 185.1 статті 185 ПК України (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначений Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України за №1246 від 29.12.2010 (надалі - Порядок №1246).

Положеннями пункту 2 Порядку №1246 (тут і в подальшому - в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість відповідно до вимог ПК України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Відповідно до абзацу 10 пункту 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, крім іншого, наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання даної норми постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 затверджено, крім іншого, Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту Порядок зупинення реєстрації ПН/РК).

За змістом пунктів 5-7 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5).

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6).

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Відповідно до пункту 10 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

13.11.2018 на офіційному веб-сайті ДФС України оприлюднено Критерії ризиковості платника податку та критерії ризиковості здійснення операцій (з урахуванням внесених змін, погоджених Міністерством фінансів згідно листа від 31.10.2018 № 26010-06-05/28170), перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку (погоджений Міністерством фінансів згідно листа від 22.03.2018 № 26010-06-10/7849), визначені у відповідності до вимог пункту 10 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117, підпунктом 1.6 пункту 1 якого визначено, що комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

- платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

- платник податку юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 ПК України;

- платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 ПК України;

- наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Відповідно до пункту 2 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, погоджених Міністерством фінансів України згідно листа від 31.10.2018 року №26010-06-05/28170, податкові накладні / розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій:

- обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній /розрахунку коригуваннядо податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється);

- відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 та 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 розділу VI Кодексу, стосовно товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі на дату складання такої податкової накладної/розрахунку коригування;

- відсутність на дату складання податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) у Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який реєструє податкову накладну на товар (пальне) із кодами УКТ ЗЕД згідно з п.п. 215.3.4 п. 215.3 ст. 215 Кодексу;

- розрахунок коригування складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до ДКПП перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, який поданий на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

- сума компенсації вартості товару/послуги, зазначеного у розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, який подано отримувачем такого товару/послуги на реєстрацію в Реєстрі, перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 01 січня 2017 року, зазначеного постачальником в зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого товару/послуги та обсягу постачання з 01 січня 2017 року, зазначеного отримувачем в зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання даного товару/послуги.

Відповідно до пункту 12 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Пунктом 13 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК визначено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Аналіз вказаних норм свідчить, що контролюючий орган після надходження податкової накладної до ДФС для реєстрації в ЄРПН в автоматизованому режимі здійснює її розшифрування та проводить відповідну перевірку, зокрема щодо наявності підстав для зупинення реєстрації податкової накладної через відповідність платника податку Критеріям ризиковості платника податку та/або через відповідність податкової накладної Критеріям ризиковості здійснення операції. Автоматизований моніторинг відповідності платника податку, яким складено податкову накладну, критеріям оцінки ступеня ризиків здійснюється відповідно до ознак, наведених у пунктах 1.1 - 1.6 Критеріїв ризиковості платника податку. У разі, якщо за результатами моніторингу визначено, що цей платник податку відповідає Критеріям ризиковості платника податку, реєстрація податкової накладної зупиняється, про що платнику протягом операційного дня надсилалася відповідна квитанція. У разі, коли за результатами моніторингу податкова накладна відповідає критеріям ризиковості здійснення операції (крім податкової накладної, складеної платником податку, який має позитивну податкову історію) реєстрація такої податкової накладної також зупиняється. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної контролюючий орган зобов`язаний зокрема вказати конкретний критерій ризиковості платника податку та/або критерій ризиковості здійснення операцій, на підставі якого зупинено реєстрацію податкової накладної, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку, а також запропонувати платнику надати пояснення та копії документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

Як вбачається зі змісту квитанції про зупинення реєстрації складеної позивачем податкової накладної, в ній відображено лише загальне посилання, що податкова накладна відповідає вимогам визначених пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку» та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрації податкових накладних в ЄРПН.

Суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень вимагає від контролюючого органу зазначення конкретного виду критерію.

Натомість, відповідачем не вказано, якому з 7 підкритеріїв пункту п.п.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку відповідає спірна податкова накладна, виписана ТОВ «Конкрет Сервіс».

Крім того, суду не надано доказів того, що комісією ГУ ДФС у Запорізькій області у встановленому порядку питання про віднесення позивача до переліку ризикових платників, як і будь-яких інших доказів того, що позивач відповідав Критеріям ризиковості платників податку.

Таким чином, відповідачами не доведено, а судом не встановлено наявності підстав для зупинення реєстрації складеної позивачем податкової накладної №54 від 02.05.2019.

Відповідно до пункту 21 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Пунктом 14 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК визначено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, який включає в себе:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Як вбачається з наданих до матеріалів справи письмових доказів, а саме квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, контролюючим органом запропоновано платнику податків надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. При цьому суд звертає увагу, що конкретного переліку документів, які податковий орган вважає достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної, не вказано.

Суд зазначає, що загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на підпункт 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податків та подальша пропозиція про надання пояснень та/або копій документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної без наведення переліку документів, які контролюючий орган вважає достатніми, призводить до ситуації невизначеності та необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Вищезазначене відповідає усталеній правовій позиції Верховного Суду, висловленій, зокрема, у постанові від 21.05.2019 по справі № 0940/1240/18, постанові від 14.05.2019 по справі № 817/1356/18 тощо.

Судом встановлено, що позивачем подані до контролюючого органу пояснення та копії документів щодо податкової накладної, реєстрацію якої зупинено.

Разом з тим, комісією ГУ ДФС у Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, незважаючи на надані позивачем пояснення, та додані до нього документи, підтверджуючі факти, викладені у поясненнях, прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, підставою для його прийняття комісією ГУ ДФС у Запорізькій області рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 02.04.2018 №248, було ненадання платником податку копій документів, а саме: договорів, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них.

Разом з тим, в оскаржуваному рішенні не зазначено жодних доводів щодо необхідності надання саме цих документів, не вказано який саме зовнішньоекономічний контракт з додатками до нього позивачу необхідно було надати для реєстрації податкової накладної, а також не наведено жодних обгрунтувань щодо неможливості прийняття рішення про реєстрації податкової накладної з урахуванням поданих позивачем документів.

Суд звертає увагу, що позивачем надавались письмові пояснення та документи, на підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних, до яких застосована процедура зупинення реєстрації згідно з п.201.16 ст.201 ПК України.

Суд погоджується з доводами позивача, що надані ним документи та пояснення були достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію в ЄРПН складеної позивачем податкової накладної, а щодо необхідності подання саме тих документів, про які зазначено в оскаржуваному рішенні, не наведено жодних обґрунтувань.

Крім того, суд зазначає, що відсутність певного документа чи ненадання його контролюючому органу не може бути підставою для відмови в реєстрації податкової накладної без наведення відповідного обґрунтування, а також за умови, що інші надані документи підтверджують проведення господарської операції.

Таким чином, зважаючи на виконання платником податку обов`язку щодо підтвердження господарської операції з ТОВ «Стандарт Трейдинг», а також на те, що запропонувавши подати підтверджуючі документи контролюючий орган не вказав їх конкретного переліку та, у подальшому, не обґрунтував неможливість розблокування реєстрації податкової накладної на підставі поданих позивачем документів, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відмови в реєстрації податкової накладної від 02.05.2019 №54.

Суд звертає увагу, що в порядку виконання обов`язку, встановлено частиною другою статті 77 КАС України, відповідачем не спростовано фактичне виконання спірної операції та не доведено зворотного.

Зміст оскаржуваного рішення дає підстави стверджувати, що комісія ГУ ДФС в Запорізькій області, розглядаючи подані позивачем документи, не з`ясувала специфіку проведеної господарської операції та не визначила документів, які є достатніми для підтвердження реальності господарської операції з урахуванням їх змісту і обсягу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що рішення Комісії ГУ ДФС в Запорізькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/ розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації від 15.05.2019 №1164128/39473780 прийнято необґрунтовано, тобто без урахування усіх обставин, що мали значення для їх прийняття, а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Вирішуючи позовну вимогу про зобов`язання відповідача 2 зареєструвати податкові накладні в ЄРПН, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до пункту 28 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: зокрема, набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246 накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

- прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

- набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

- неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Враховуючи встановлені судом обставини, протиправного прийняття комісією ГУ ДФС в Запорізькій області рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН та відсутність законодавчо закріплених перешкод для такої реєстрації, суд вважає, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну №54 від 02.05.2019.

При цьому, у даному випадку, задоволення позовної вимоги про зобов`язання ДФС України зареєструвати в ЄРПНспірну податкову накладну є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до положень ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За наведеного вище суд вважає, що заявлені позовні вимоги підтверджені поданими до матеріалів справи письмовими доказами, є обґрунтованими, а тому позовні вимоги ТОВ «Конкрет Сервіс» підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Згідно з частиною 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позовної заяви до суду в розмірі 1 921,00 грн.

Отже, сплачений позивачем судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 1 921,00 грн, підлягає стягненню солідарно за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області та Державної фіскальної служби України.

Керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Запорізькій області №1164128/39473780 від 15.05.2019 про відмову в реєстрації податкової накладної №54 від 02.05.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №54 від 02.05.2019, виписану Товариством з обмеженою відповідальністю «Конкрет Сервіс», датою її подання.

Стягнути солідарно за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області та Державної фіскальної служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Конкрет Сервіс» судові витрати зі сплати судового збору в сумі 1 921 грн.(одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю «Конкрет Сервіс», місцезнаходження: 69121, м.Запоріжжя, вул.Маршала Чуйкова, буд.34-А, кв.37; .

Відповідач 1 - Головне управління ДФС у Запорізькій області, місцезнаходження: 69107, м.Запоріжжя, пр.Соборний, буд.166; .

Відповідач 2 Державна фіскальна служба України, місцезнаходження: 04053, м.Київ, пл.Львівська, буд.8; .

Повне судове рішення складено 30.09.2019.

Суддя М.О. Семененко