Справа № 160/8409/19
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 вересня 2019 року Справа № 160/8409/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
1. 30.08.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство "УКРМЕТКОМПЛЕКС" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить суд:
2. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 30.08.2019 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
3. Ухвалою суду від 02.09.2019 року відкрито провадження у справі № 160/8409/19 та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи в порядку статті 262 КАС України.
4. Ухвалою суду від 02.09.2019 року також витребувано у відповідача належним чином завірені копії доказів по справі, а саме:
- наказ про проведення перевірки № 4041-п від 03.07.2019 року;
- детальний розрахунок орендної плати за землю;
- листи товариства від 08.07.2019 року № 8.7., від 28.11.2018 року № 28/11;
- податкові декларації товариства за 2017 - 2018 роки, разом із уточненими деклараціями за ці роки та всі матеріали щодо суті цього спору.
5. 27.09.2019 року від відповідача до канцелярії суду надійшов відзив на адміністративний позов з додатками та доказами направлення позивачу.
6. Щодо клопотання представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
7. За приписами статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
8. Статтею 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
9. Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
10. Згідно з частиною першою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
11. Частиною 2 статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
12. Згідно з ч.3 ст.257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
13. Відповідно до частини 6 статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складної є справи, зокрема, щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.
14. Частиною 6 статті 262 КАС України встановлено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:
1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;
2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.
16. При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи та надавати письмові пояснення з доказами.
17. При цьому, представником позивача не обґрунтовано, з яких підстав потрібно проводити розгляд справи за його участю, не зазначено, які пояснення та документи він бажає надати у судовому засіданні.
18. З урахуванням викладеного, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи у судовому засіданні.
19. У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
20. Отже, рішення у цій справі приймається судом 27.09.2019 року, тобто у межах строку, встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
22. Актом встановлено заниження орендної плати за вищезазначені земельні ділянки на загальну суму 273794,35 грн., у т.ч. за 2017 рік 169067,79 грн., та за 2018 рік 104726,56 гривень.
23. На підставі висновків акту було винесені податкові повідомлення-рішення, а саме:
25. Вказали про те, що з цілю обрахунку плати за землю за 2017 рік відповідачем покладено дані витягів із документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, що складені станом на квітень 2019 року, червень, липень 2018 року, в яких коефіцієнт функціонального призначення земельних ділянок вказаний як 2,5.
26. На думку позивач, товариство правомірно та обґрунтовано застосовували Кф - 2,0, а витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку від 19.07.2018 року №53/130718/03-07, від 25.06.2018 року № 46/220618/03-07, від 08.04.2019 року № 0104-1663-нго, на які посилається відповідач не отримував, та йому не відомо зміст таких витягів, крім інформації, що вказана в акті перевірки.
27. Отже, станом на дату подання податкової декларації у позивача не було інших відомостей для обчислення бази оподаткування, крім виданих витягів про НГО.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
28. Відповідачем надано до суду письмовий відзив, в обґрунтування, якого зазначено, що позовні вимоги є необґрунтованими.
30. Перевіркою встановлено, що позивачем були порушені вимоги п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 ст. 286, п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України.
35. Таким чином, за позицією контролюючого органу, підприємством занижено суму орендної плати на загальну суму 273794,35 грн., у т.ч. за 2017 рік 169067,79 грн.. та за 2018 рік 104726,56 грн. за земельні ділянки:
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
37. Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС» знаходиться на податковому обліку у ГУ ДФС у Дніпропетровській області де є об`єкт оподаткування (земельна ділянка).
40. Перевіркою встановленні такі порушення ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС»:
- п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 п.286.2 ст.286, п.289.1 ст.289 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями), внаслідок чого встановлено заниження орендної плати на загальну суму 273794,35 грн., у т.ч. за 2017 рік 169067,79 грн., та за 2018 рік 104726,56 грн., у т.ч. за земельні ділянки:
49. Так, вважаючи підстави проведення перевірки незаконними, а винесені контролюючим органом податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся до суду із цим позовом.
50. Отже, правомірність дій контролюючого органу щодо проведення документальної позапланової перевірки та законність і обґрунтованість оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, прийнятих ГУ ДФС у Дніпропетровській області, є предметом розгляду цієї адміністративної справи.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
51. Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі - ПК України) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
52. Пунктом 75.1.2 статті 75 ПК України визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
53. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
54. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
55. Порядок призначення документальних позапланових перевірок регламентовано положеннями статті 78 ПК України, в якій визначено виключні підстави для проведення такої перевірки.
57. Передбачені вказаною нормою запити щодо надання пояснень та їх документальних підтверджень направлялись відповідачем на адресу позивача, що підтверджується матеріалами справи.
58. Згідно з пунктом 78.5 статті 78 ПК України допуск посадових осіб контролюючих органів до проведення документальної позапланової виїзної перевірки здійснюється згідно із статтею 81 цього Кодексу.
59. Пунктом 81.1 статті 81 ПК України передбачено, що посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки, копії наказу про проведення перевірки; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.
61. З огляду на зміст положень статей 78, 81 ПК України платник податку, який вважає порушеним порядок та підстави призначення податкової перевірки, зокрема виїзної, щодо нього, має захищати свої права шляхом недопуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до податкової перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
62. Відтак, враховуючи наведене, позови платників податків, спрямовані на оскарження рішень (у тому числі наказів про призначення перевірки), дій або бездіяльності контролюючих органів щодо призначення та/або проведення перевірок можуть бути задоволені лише в тому разі, якщо до моменту винесення судового рішення не відбулося допуску посадових осіб контролюючого органу до спірної перевірки. В іншому разі в задоволенні відповідних позовів має бути відмовлено, оскільки правові наслідки оскаржуваних дій за таких обставин є вичерпаними, а отже, задоволення позову не може призвести до відновлення порушених прав платників податків, оскільки після проведення перевірки права платника податків порушують лише наслідки проведення відповідної перевірки.
63. А тому, суд зазначає, що позивач, допустивши посадових осіб контролюючого органу до проведення перевірки, тим самим втратив своє право на оскарження дій щодо проведення перевірки або наказу про проведення виїзної перевірки, скасування якого за вказаних обставин не може призвести до відновлення порушених прав позивача, оскільки права останнього порушують лише наслідки проведення такої перевірки у вигляді оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
65. Відповідно до п.270.1 ст.270 Податкового кодексу України, об`єктами оподаткування є: земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні.
66. Ставка податку за земельні ділянки, нормативну грошову оцінку яких проведено, встановлюється у розмірі не більше 3 відсотків від їх нормативної грошової оцінки, а для сільськогосподарських угідь та земель загального користування - не більше 1 відсотка від їх нормативної грошової оцінки (п.274.1 ст.274 Податкового кодексу України).
67. Згідно з п.286.2 ст.286 Податкового кодексу України, платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями.
68. За приписами п.288.2 ст.288 Податкового кодексу України, платником орендної плати є орендар земельної ділянки.
69. Згідно з п.288.1 ст.288 Податкового кодексу України, підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.
70. Органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, які укладають договори оренди землі, повинні до 1 лютого подавати контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки переліки орендарів, з якими укладено договори оренди землі на поточний рік, та інформувати відповідний контролюючий орган про укладення нових, внесення змін до існуючих договорів оренди землі та їх розірвання до 1 числа місяця, що настає за місяцем, у якому відбулися зазначені зміни.
71. За приписами п.п.288.3-288.4 ст.288 Податкового кодексу України, об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду.
72. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
73. Відповідно до п.288.5 ст.288 Податкового кодексу України, розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу:
- не може бути меншою 3 відсотків нормативної грошової оцінки;
- не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.
74. Нормами п.п.271.1.1 п.271.1 ст.271 Податкового кодексу України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом; площа земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено.
75. Рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
76. Пунктом 289.1 ст.289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
77. Згідно з п.289.3 ст.289 Податкового кодексу України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації не пізніше 15 січня поточного року забезпечують інформування центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, і власників землі та землекористувачів про щорічну індексацію нормативної грошової оцінки земель.
78. Отже, вищенаведені правові норми у контексті спірних правовідносин свідчать, що розмір орендної плати за землю має обчислюватись платником податків на підставі умов договору оренди і з дотриманням вимог Податкового кодексу України, який передбачає визначення орендної плати виходячи з нормативної грошової оцінки земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, і величину цього коефіцієнту щороку розраховує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин за певною формулою.
79. У той час, як базою оподаткування земельним податком є: нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого цим розділом, а в разі відсутності проведення нормативної грошової оцінки - площа таких земельних ділянок.
80. Суд зазначає, що з моментом набрання чинності рішенням ради про затвердження нормативної грошової оцінки пов`язується можливість застосування самої нормативної грошової оцінки.
81. Відповідно до ч. 3 ст.201 Земельного кодексу України, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.
82. Підпунктом 14.1.125 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу ХІІІ Податкового кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади з питань земельних ресурсів.
83. Відповідно до ч.5 ст.5 Закону України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 року № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
84. Відповідно до ст.18 Закону № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
85. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
86. Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 20, ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" від 19.06.2003 року № 962 - IV, за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
88. Відповідно до п. 1.3 Порядку № 18/15/21/11, нормативна грошова оцінка земель використовується для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, а також під час розроблення показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
89. Під час розрахунку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів ураховується коефіцієнт функціонального використання земель.
90. Згідно з п. 3.5 Порядку № 18/15/21/11, коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф) (додаток 1, табл. 1.1), ураховує відносну прибутковість видів економічної діяльності. Зокрема, при оцінюванні одного квадратного метра земельної ділянки населених пунктів ураховується коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки.
91. Відповідальність за правильність визначення показників (в тому числі і коефіцієнта функціонального використання - Кф) при формуванні Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки на підставі цих показників, покладається на орган, що його формує (в розрізі спірних відносин - Головне управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області).
92. За таких обставин, користувач земельної ділянки лише використовує відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначену у Витягу на момент складання податкової звітності та не може нести відповідальність за правильність її обчислення.
93. Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
95. Перевіркою встановленні такі порушення ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС»:
- п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 п.286.2 ст.286, п.289.1 ст.289 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями), внаслідок чого встановлено заниження орендної плати на загальну суму 273794,35 грн., у т.ч. за 2017 рік 169067,79 грн., та за 2018 рік 104726,56 грн., у т.ч. за земельні ділянки:
96. Таким чином, згідно з позицією контролюючого органу, позивачем було занижено суму орендної плати на загальну суму 273794,35 грн., у т.ч. за 2017 рік 169067,79 грн.. та за 2018 рік 104726,56 гривень.
100. Дніпровською міською радою прийнято рішення від 27.12.10 року №5/6 «Про місцеві податки і збори на території міста», №3/65 від 15.07.2015 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.10 року №5/6 «Про місцеві податки і збори на території міста», №7/11 від 13.07.2016 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.10 року №5/6 «Про місцеві податки і збори на території міста», №12/18 від 15.02.2017 року «Про внесення змін до рішення міської ради від 27.12.10 №5/6 «Про місцеві податки і збори на території міста» та №13/27 від 06.12.2017 року «про ставки земельного податку, розмір орендної плати, пільги зі сплати земельного податку на території міста» яким відповідно встановлено розмір ставки плати за користування земельними ділянками у розмірі 3%.
101. Також, 21.02.2018 року Дніпровською міською радою було прийнято рішення №8/30 «Про внесення змін до рішення міської ради від 06.12.2017 року № 13/27 «Про ставки земельного податку, розмір орендної плати за землю, пільги зі сплати земельного податку на території міста», яким встановлено розмір ставки плати за користування земельними ділянками для цільового призначення земельної ділянки: 03.07 для обслуговування будівель торгівлі у розмірі 3%.
104. Відповідно до Порядку № 489 задля обчислення розміру орендної плати за користування земельною ділянкою на 2017 рік у позивача виникла необхідність в отриманні витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку цих земельних ділянок.
108. Враховуючи вищевикладене, та наявність витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки які діяли станом на 01.01.2017 року, відповідач дійшов висновку про те, що ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС» порушено п.п.16.1.4 п.16.1 ст.16, п.286.1 п.286.2 ст.286, п.289.1 ст.289 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 №2755-VІ (зі змінами та доповненнями), внаслідок чого встановлено заниження орендної плати за 2017 та 2018 роки на загальну суму 273794,35 гривень, у т.ч.:
109. Проте, згідно матеріалів справи ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС» у січні 2017 року звернулися до ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області з питанням отримання ним Витягу із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, що знаходяться у нього в користуванні, з метою дотримання достовірності в розрахунках з нарахування плати за земельні ділянки при складанні податкових декларацій з плати за землю на 2017 рік.
110. 06.02.2017 року товариством були отримані витяги № 211/010217/03-07, №210/010217/03-07 та №209/010217/03-07 з ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області до вищевказаних земельних ділянок, згідно яких:
111. Таким чином, судом встановлено, що у 2017 році, товариством був розрахований податок зі сплати за земельні ділянки, що перебувають в його користуванні, з застосуванням коефіцієнта Кф у розмірі 2,0, виходячи з даних, отриманих 06.02.2017 року у витягах Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області №211/010217/03-07, №210/010217/03-07 та №209/010217/03-07 та з урахуванням положень п.286.1, пп. 14.1.42 НКУ, де вказано, що підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру, а також із урахуванням рекомендацій в наказі Міністерства Аграрної політики та продовольства України №489 від 25 листопада 2016 року.
112. Згідно матеріалів справи декларації зі сплати за вищевказані земельні ділянки, були подані товариством у лютому 2017 року та прийняті контролюючим органом без зауважень.
113. У 2018 році позивач звернувся до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області із заявою про отриманням нових витягів, на 2018 рік за вищевказаними земельними ділянками.
114. 05.04.2018 року ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області надали позивачу відповідь стосовно нових витягів на 2018 рік за вищевказаними земельними ділянками, що підтверджується листами № 778/0/197-18, № 779/0/197-18 та № 780/0/197-18, копії яких наявні в матеріалах справи.
115. Згідно вказаних листів ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області, судом встановлено, що позивачу було надано роз`яснення про те, що застосування коефіцієнту функціонального використання Кф із значенням 2,0 може призвести до значних витрат бюджету та повідомлено про необхідність внесення змін до відомостей про цільове використання земельної ділянки до Державного земельного кадастру. Та вказано, що після внесення до Державного земельного кадастру відомостей (змін до та) про земельну ділянку, згідно наказу Міністерства Аграрної політики та продовольства України №489 від 25.11.2016 року «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів», Відділ у м. Дніпро буде мати змогу надати адміністративну послугу «видача Витягу з нормативної грошової оцінки земельної ділянки» з актуальними даними, що відповідають чинному законодавству».
116. Згідно матеріалів справи позивач звернувся до Департаменту землеустрою, містобудування та оцінки майна за допомогою в розробці обмінного файлу (електронного документа, ХМL-файл), відповідно до якого, буде можливість додати необхідну інформацію Державному земельному кадастру, з метою отримати витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку спірних земельних ділянок, на 2018 рік.
117. У липні 2018 року позивач звернувся вдруге до ГУ Держгеокадастру у Дніпропетровській області із заявою про формування та видачу витягів із технічної документації про нормативну грошову оцінку спірних земельних ділянок на 2018 рік, на підставі отриманих від Департаменту землеустрою, містобудування та оцінки майна ХМL-файлів, які відповідно було передані до Держгеокадасту.
118. 10.08.2018 року позивачем були отримані запитувані витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку № 1212/0-197-18 та № 1213/0/197-18 щодо двох земельних ділянок, де зазначено:
119. Отже, витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок були отримані тільки за двома земельними ділянками, що знаходяться у користуванні позивача.
120. У отриманих витягах № 1212/0-197-18, № 1213/0/197-18 від 10.08.2018 року за двома вказаними земельними ділянками коефіцієнт функціонального використання земельної ділянки (Кф) зазначено у розмірі 2,5.
121. З урахуванням того, що відбулася зміна коефіцієнта функціонального використання земельної ділянки Кф в бік підвищення, товариством, 13.09.2018 року, були подані до контролюючого органу уточнюючі розрахунки до декларацій з сплати на землю за 2018 рік, про що також не заперечує відповідач.
122. Отже, згідно матеріалів справи, позивачем був перерахований розмір податків сплати за землю у сторону збільшення за період з 10 серпня 2018 року по грудень 2018 року, включно.
124. 28.11.2018 року позивач надав відповідь контролюючому органу № 17/05 у якій навів опис на підставі яких даних була використана нормативна грошова оцінка у різних періодах.
125. З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про те, що ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС» правомірно застосувало у розрахунку розміру орендної плати відомості, які мало у наявності, а саме:
126. Інших доказів на спростування вищевказаного відповідачем до суду надано не було.
127. Таким чином, суд дійшов висновку, що здійснюючи обчислення орендної плати за користування земельною ділянкою, ТОВ НВП «УКРМЕТКОМПЛЕКС» було дотримано вимоги чинного законодавства, а тому висновки контролюючого органу щодо заниження орендної плати за земельні ділянки, розташовані на території Соборного району є недоведеними та необґрунтованими.
128. Окремо, суд вважає за необхідне вказати, що витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок № 1213/0/197-18 та № 1212/0/197-18, які були сформовані 10.08.2018 року не містить посилань на той факт, що нормативно грошова оцінка проведена станом на 01.01.2018 року, отже позивачем правомірно перерахований розмір податків сплати за землю у сторону збільшення за період з 10 серпня 2018 року по грудень 2018 року, включно.
129. Щодо посилання відповідача на витяги від 19.07.2018 року № 53/130718/03-07, від 25.06.2018 року № 46/220618/03-07 та від 08.04.2019 року № 0104-1663-нго, в яких коефіцієнт функціонального використання (Кф) визначено на рівні - 2,5, слід зазначити про таке.
130. Судом встановлено, про те, що вищевказані витяги від 19.07.2018 року №53/130718/03-07, від 25.06.2018 року № 46/220618/03-07 та від 08.04.2019 року № 0104-1663-нго позивачем у 2017 та 2018 роках не були отримані.
131. Доказів які спростовують вищевказане матеріали справи не містять.
132. Суд критично ставиться до тверджень відповідача про необхідність врахування даних витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 25.06.2018 року № 46/220618/03-07 та від 08.04.2019 року № 0104-1663-нго, сформованих Головним управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області на заяву Департаменту економіки, фінансів міського бюджету Дніпропетровської міської ради станом на 01.01.2017 року, та в якому коефіцієнт функціонального використання (Кф) визначено на рівні - 2,50, оскільки спірним періодом є 2017 - 2018 рр., а такі витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок надано відповідним центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, лише 25.06.2018 року витяг № 46/220618/03/07, 19.07.2019 року - витяг № 53/130718/03-07, та відповідно 08.04.2019 року- витяг № 0104-1663.
133. При цьому, суд зазначає, що відповідальність за правильність визначення показників (в тому числі і коефіцієнта функціонального використання - Кф) при формуванні Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки та обчисленні нормативної грошової оцінки земельної ділянки на підставі цих показників, покладається на орган, що його формує (в розрізі спірних відносин - Головне управління Держгеокадастру у м. Дніпропетровську Дніпропетровської області). За таких обставин, користувач земельної ділянки лише використовує відомості про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, визначену у Витягу на момент складання податкової звітності та не може нести відповідальність за правильність її обчислення.
134. Отже, на підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство "УКРМЕТКОМПЛЕКС", у зв`язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню.
VІІ. ВИСНОВОК СУДУ
135. Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
136. Згідно ч.2 ст. 2 КАС України к справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6)розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10)своєчасно, тобто протягом розумного строку.
137. Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
140. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
141. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
142. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
143. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
144. Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
145. Таким чином, оскільки матеріалами справи не встановлено суті та змісту допущених позивачем порушень, відсутні підстави для застосування штрафу за такі порушення, отже, оскаржувані позивачем рішення є необґрунтованими та підлягають скасуванню.
147. Щодо вимог позивача про стягнення з відповідача на його користь понесені судові витрати в загальній сумі 7281,68 грн. - грошові кошти витрачені на оплату послуг адвоката, в тому числі 5 980,34 грн. - послуги адвоката, 1301,37 грн. - компенсація витрат, слід зазначити про таке.
148. Відповідно до статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
149. За змістом частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на правничу допомогу адвоката, серед іншого, складає гонорар адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, які визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
150. Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
151. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
152. З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі - сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.
153. Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині п`ятій статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (частина 5 статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України).
154. При цьому розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
155. Тобто, питання розподілу судових витрат пов`язане із суддівським розсудом (дискреційні повноваження).
156. Так, з наданих суду документів, судом встановлено, що 01.08.2019 року між позивачем та адвокатом Ліфінець Ю.Ю . було укладено договір б/н про надання правової допомоги.
157. З договору видно, що договір є загальний і не обмежений рамками надання правової допомоги у справі № 160/8409/19.
158. З наданих позивачем розрахунку витрати на професійну правову допомогу складають 5 980,34 гривень та 1301,37 грн. - компенсація витрат.
160. Дослідивши подані докази, суд зазначає, що в матеріалах справи відсутні будь- які докази на підтвердження того, що позивачем була сплачена сума у загальному розмірі 7281,68 гривень.
161. Крім того, в матеріалах справи відсутній акт прийому-передачі наданих послуг.
162. Слід зазначити про те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (установлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
163. З огляду на викладене та недостатність безспірних доказів, які б підтверджували понесені позивачем витрати на оплату професійної правничої допомоги, суд не вбачає підстав для задоволення вимог позивача про стягнення з відповідача грошові кошти витрачені на оплату послуг адвоката.
164. Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 5133,65 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
165. Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
169. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство "УКРМЕТКОМПЛЕКС" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області судові витрати на сплату судового збору у розмірі 5133,65 гривень.
172. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
173. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
174. Повний текст рішення складено 27.09.2019 року.
Суддя В.В Ільков