Справа № 560/3001/19
Суддя: Божук Д.А.
Дата ухвалення: 2019-10-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/3001/19
УХВАЛА

01 жовтня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Божук Д.А., розглянувши позовну заяву Керівника Городоцької місцевої прокуратури до Бедриковецької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Керівник Городоцької місцевої прокуратури звернувся в суд з позовом до Бедриковецької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Бедриковецької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області щодо не вчинення дій з приводу оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку площею 2,6 га, на якій розташований навчальний заклад за адресою: вул. Шкільна 18, с. Бедриківці, Городоцький район, Хмельницька область;

- зобов`язати Бедриковецьку загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку площею 2,6 га, на якій розташований навчальний заклад за адресою: вул. Шкільна 18, с. Бедриківці, Городоцький район, Хмельницька область.

Положеннями пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частиною 7 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.

З тексту позовної заяви слідує, що керівник Городоцької місцевої прокуратури вважає, що він звертається до суду в порядку реалізації своїх владних управлінських повноважень, а саме - представництво інтересів держави.

Відповідно до частини 4 статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Коституцією та законами України.

За приписами пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з частиною 3 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Положеннями частини 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує:

- в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту;

- визначені законом підстави для звернення до суду прокурора;

- зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (пункт 4 мотивувальної частини).

З огляду на викладене, слідує, що "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Зі змісту позовної заяви, встановлено, що Керівником Городоцької місцевої прокуратури визначено, що у цьому випадку порушення інтересів держави полягає у тому, що відсутність правовстановлюючих документів створює передумови для зловживань щодо розпорядження земельною ділянкою площею 2,6 га, на якій розташована Бедриковецька загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів, формування ризиків для нормального функціонування навчального закладу та учбового процесу, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав дітей та інтересів держави у сфері охорони дитинства.

При цьому, порушення державних інтересів є оціночним поняттям із закладеним в процесуальне законодавство смисловим змістом "самостійно визначає" та є складовою терміну "внутрішнє переконання". У той же час, суб`єктами оцінки виступають як прокурор при прийнятті ним рішення щодо виконання представницької функції, так і суд при вирішенні питання про наявність або відсутність підстав такого звернення, тому визначальним у цьому випадку є розкриття поняття "інтерес держави".

У свою чергу, Керівник Городоцької місцевої прокуратури не наводить посилання на конкретні положення законодавчих актів, які б свідчили про порушення чи імовірність порушення інтересів держави, а не окремих учасників суспільних відносин.

Відповідно до частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

- витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

- отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналіз ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Відповідно до Статуту Бедриковецької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів, що знаходиться у комунальній власності Городоцького району Хмельницької області, засновником Бедриковецької загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області є Городоцька районна рада. Жодних звернень до визначеного позивачем відповідача у даній справі не надано. Також не наведено підстав визначення відповідачем саме Бедриковецьку загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області.

Крім того, в позовній заяві Керівник Городоцької місцевої прокуратури посилається на лист Відділу освіти Городоцької районної державної адміністрації Хмельницької області №423/01-16 від 13.06.2019, в якому зазначено про неможливість останнім самостійно ініціювати виготовлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку без звернення керівника закладу. При цьому відсутнє нормативно-правове обґрунтування відсутності можливості такого ініціювання.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Перелічені недоліки можуть бути усунені позивачем протягом п`яти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали шляхом подання до суду:

1) позовної заяви з доказами її направлення іншим учасникам справи, із зазначенням в ній:

- конкретних положень законодавчих актів, які б свідчили про порушення чи імовірність порушення інтересів держави, а не окремих учасників суспільних відносин;

- необхідність захисту інтересів держави саме прокурором, у тому числі обґрунтування твердження позивача про відсутність органу, уповноваженого здійснювати функції щодо зобов`язання оформити належним чином право користування земельною ділянкою;

- підстав визначення відповідачем саме Бедриковецьку загальноосвітню школу І-ІІІ ступенів Городоцького району Хмельницької області;

2) докази, які можуть підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Городоцької місцевої прокуратури, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяД.А. Божук