Справа № 461/2227/19
Суддя: Юрків О. Р.
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №461/2227/19
Провадження №2-а/461/146/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року Галицький районний суд м.Львова у складі:

головуючого судді Юрківа О.Р.,

з участю: секретаря судового засідання Чорненької К.М.,

представника позивача ОСОБА_1 В ОСОБА_2 ,

представника відповідача Сапіги А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопрушення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася в суд з позовом до Інспекції АБК у місті Львові про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопрушення. Свої позовні вимоги мотивує тим, що постановою начальника інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові Цабаком В.Я. Кузьменко І ОСОБА_4 . визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8500 грн. Позивач вважає вказану постанову незаконною з огляду на те, що розгляд адміністративної справи відбувся за її відсутності. Крім того, стверджує, що протокол про адміністративне правопорушення від 20.03.2017 року був складений не за адресою АДРЕСА_1 , а ще до виявлення правопорушення, що на її думку, свідчить про те, що посадовою особою відповідача не з`ясовано усіх об`єктивних обставин справи. Також, ОСОБА_3 відмовилася підписувати протокол вказаний вище і просила скористатися правовою допомогою, однак таке її право залишилося проігнорованим відповідачем і не було забезпечено як на етапі винесення протоколу так і на етапі винесення оскаржуваної постанови. Поряд з тим, вказує на те, що відповідачем не було зафіксовано факту здійснення нею будівельних робіт з влаштування горища над квартирою, оскільки насправді відбулася заміна дверного покриття, яке перебувало в аварійному стані, внаслідок чого завдало шкоди помешканню позивача. Також, відповідачем не надано доказів того, що будівельні роботи за адресою АДРЕСА_1 були проведені саме позивачкою. З огляду на вище викладене просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції ДАБК у м.Львові по справі про адміністративне правопорушення від 03.04.2017 року №0006-вих-1668/75.

Крім того, позивачка стверджує, що пропустила строк звернення до суду із вказаним позовом із поважних причин, адже про наявність постанови їй стало відомо лише 04 березня 2019 року із відповіді на адвокатський запит. Натомість, копію постанови вона не отримувала. Тому, просить суд визнати поважними причини пропуску нею строку звернення до суду.

Ухвалою Галицького районного суду м.Львова від 28 березня 2019 року відкрито провадження у справі.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з мотивів наведених у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача заперечив проти задоволення позову з мотивів наведених у відзиві.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що у задоволенні позову слід відмовити із наступних підстав.

Судом встановлено, що 20.03.2017 року, відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого, під час перевірки з виїздом на місце встановлено, що над квартирою АДРЕСА_2 проведено роботи з влаштування горища, замуровано дверний проріз, влаштовано новий дверний та віконний прорізи. Категорія складності об`єкта III. В єдиному реєстрі дозвільних документів інформація про зареєстрований документ на право виконання будівельних робіт відсутня. Замовник реконструкції є ОСОБА_3 (а.с.9-10).

Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 20.03.2017 зобов`язано ОСОБА_3 усунути допущенні порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом реконструкції квартири АДРЕСА_2 та отримання документів на право виконання будівельних робіт (а.с.15-16).

Протоколом від 20.03.2017 року про адміністративне правопорушення повідомлено позивача, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15:00 год. 03.04.2017 року у приміщенні інспекції ДАБК у м.Львові (а.с.12-13).

Від підпису протоколу та припису позивачка відмовилася.

03.04.2017 року Постановою №0006-вих-1668/75 по справ про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.8 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 8500 грн.

Однак, ОСОБА_3 не з`явилася до інспекції для розгляду справи.

Згідно з п. 1.1 положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 № 5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (надалі - Інспекція) є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали міської ради від 19.06.2015 № 4780 "Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні".

Згідно з п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно з п. 1 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до п. 5, 7, 21 Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. У відповідності до абз.З ст. 256 КУпАП України, у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Згідно з ч. 2 ст. 26, п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1,2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень під час проектування і будівництва об`єктів.

Замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і- будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

На підставі направлень для проведення позапланового заходу від 14.03.2017 року посадовими особами Інспекції була здійснена перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудування на об`єкті будівництва, що за адресою: АДРЕСА_3 .

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, квартира вказана вище належить на праві власності ОСОБА_3

Замовником будівництва є ОСОБА_3 До перевірки представлено технічний паспорт на вищевказану квартиру, договір дарування.

Будь-яких документів дозвільного характеру на право проведення реконструкції квартири АДРЕСА_2 не надано.

В Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 відсутня інформація про реєстрацію дозвільних документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

На час проведення перевірки, ОСОБА_3 здійснено будівельні роботи з реконструкції житлового будинку, а саме, на час перевірки здійснено будівельні роботи з влаштування горища над квартирою АДРЕСА_2 .

Даний об`єкт будівництва відноситься за класом наслідків (відповідальності) до об`єктів з середніми наслідками - СС1.

Матеріалами справи встановлено, що Інспекцією складено акт перевірки від 20.03.2017 року у присутності ОСОБА_5 .

Відтак, на думку суду Інспекція діяла у межах та у спосіб передбаченим законодавством у сфері містобудівної діяльності.

Щодо аргументів позивача викладених у позовній заяві, суд зазначає наступне.

Згідно з абз.2 п.3 ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт», «Реконструкція житлового будинку-перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації зміни кількості житлових квартир, загальної і житлової площі тощо у зв`язку із зміною геометричних розмірі, функціонального призначення, заміною окремих конструкцій, їх елементів, основних техніко-економічних показників» (Закон України «Про комплексну реконструкцію кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду»).

Відповідно до пп.9.11, п.9 вказаних вище ДБН, можливість реконструкції житлових будинків із надбудовами і прибудовами з розбиранням існуючих і влаштування нових перекриттів, стін і перегородок, закладанням існуючих і виконанням нових прорізів у неіснуючих конструкціях (фундаментах, стінах, перекриттях) повинна бути підтверджена розрахунком за несучою здатністю, стійкістю, тріщиностійкістю і деформативністю усіх несучих конструкцій і будинку в цілому.

Перевіркою Інспекції встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 проводяться будівельні роботи з реконструкції житлового будинку, а саме, на час перевірки здійснено будівельні роботи з влаштування горища над квартирою. Такі роботи не є роботами із заміни дверного покриття, про що стверджує адвокат Яцишин А.В.

Крім того, його покликання на те, що відповідачем необ`єктивно з`ясовано усі обставини справи, оскільки протокол про адміністративне правопорушення складений не за місцем проведення перевірки, заповнений із застосуванням комп`ютерної техніки, друкованими машинописними літерами є його суб`єктивним твердження, яке суперечить фактичним обставинами справи встановленим судом.

Відтак, вказані доводи позивача є безпідставними, необгрунтованими та нічим не підтверджені.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до п. 17, 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ від 06.04.1995 за № 244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Позивачу було відомо про дату розгляду адміністративної справи, однак на розгляд справи вона не прибула.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

У відповідності до ч.ч.1,2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків звільнення від доказування. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно- будівельного контролю. Висновки, викладені в акті, який складений за результатами позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт відповідають фактичним обставинам справи.

Згідно ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.1 ст.121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану постанову від 03.04.2017 року було отримано адвокатом позивача лише 22.03.2019 року.

Відтак, починаючи з 23 березня 2019 року йому потрібно було мінімальний період часу, аби сформувати правову позицію у справі, підготувати даний адміністративний позов.

На думку суду, вказана вище обставина є поважною.

Таким чином, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з поважних причин, який слід поновити.

Відповідно до ст.72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

На думку суду, позивачем не доведено протиправність дій відповідача та з урахуванням вимог, встановлених ч.2 ст.19 Конституції України та ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись ст.19 Конституції України, ст.ст. 6, 9, 10, 242-246, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, ч.8 ст.96 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк звернення до суду з даним позовом.

У задоволенні позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення складено 30.09.2019 року

Суддя О.Р. Юрків