Справа № 240/10679/19
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2019-09-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 вересня 2019 року м. Житомир справа №240/10679/19

категорія 112030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Гурін Дмитро Миколайович, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

25.09.2019 до Житомирського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , у якому вона просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо невиплати у належному розмірі пенсії ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області провести перерахунок пенсії та виплатити недоплачену пенсію за період з 01 січня 2017 року до 01 жовтня 2017 року у сумі 1719,16 грн ОСОБА_1 .

Перевіряючи адміністративний позов на відповідність його вимогам ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам даної норми Кодексу з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що позивач оскаржує до суду дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо щодо невиплати у належному розмірі пенсії ОСОБА_1 за період з 01 січня 2017 року до 01 жовтня 2017 року.

Частиною першою статті 99 КАС України (в редакції до 15 грудня 2017 року, що була чинною на момент подання позовної заяви) адміністративний позов може бути подано у межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною другою статті 99 КАС України (в редакції до 15 грудня 2017 року, що була чинною на момент подання позовної заяви) для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 100 КАС України (в редакції до 15 грудня 2017 року, що була чинною на момент подання позовної заяви) встановлено, що адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Частиною другою цієї статті передбачено, що позовна заява може бути залишена без розгляду як на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі без проведення судового засідання, так і в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи.

Оскільки пенсія є щомісячним платежем, то про порушення свого права позивач дізналась, не отримавши такого забезпечення у належному розмірі у січні 2017 року. Перебіг строку звернення до суду з вимогами про її виплату у певному розмірі за кожен конкретний місяць розпочинається у цьому місяці.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 03.04.2018 №175/1665/17 (2-а/175/41/17) (адміністративне провадження №К/9901/9550/18).

Позивач звернулась до адміністративного суду з даним адміністративним позовом 25.09.2019, що підтверджується датою, зазначеною у позовній заяві, та реєстраційним штампом суду з зазначенням дати надходження позовної заяви і вхідного номера.

Відповідно до частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Частиною третьою статті 123 КАС України встановлено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Аналогічні наслідки пропуску строку також були передбачені статтею 100 КАС України.

Таким чином, позивачем пропущено шестимісячний строк на звернення до суду щодо оскарження дій відповідача щодо невиплати пенсії у належному розмірі.

Крім того, відповідно до вимог ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 ст.123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Позивачем разом з позовною заявою подано клопотання про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, однак з його змісту не можливо встановити причини пропуску строку та не зазначені обставини якими позивач обґрунтовує заяву на поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом.

Крім того, згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У порушення зазначених норм, позивачем до позовної заяви та до примірника позовної заяви, що підлягає направленню на адресу відповідача, долучено незавірені належним чином копії письмових доказів, що наявні у позивача в оригіналі.

Також, відповідно до п.2 ч.45 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивачем, у порушення вимог п.2 ч.5 ст.160 КАС України, у позовні заяві не зазначено: РНОКПП позивача та поштового індексу позивача.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення зазначених недоліків шляхом:

- надання до суду окремої заяви відповідно до вимог ч.6 ст.161 КАС України про поновлення строку звернення з обґрунтування строку пропуску звернення до суду із даним позовом;

- завірених належним чином копій письмових доказів, долучених позивачем до позовної заяви та до другого примірника позовної заяви, що наявні у позивача в оригіналі;

- нової (уточненої) позовної заяви, у тому числі її примірника для надіслання на адресу відповідача, із зазначенням у ній поштового індексу позивача та РНОКПП.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору у сумі 768,40 грн - задовольнити.

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Гурін Дмитро Миколайович