Справа № 640/4080/19
Суддя: Лях М. Ю.
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа№ 640/4080/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" вересня 2019 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Лях М.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження в приміщенні Київського районного суду м. Харкова заяву ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Наталії Михайлівни у справі № 640/4080/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора поліції 3 роти 3 батальйону Управління патрульної поліції в м. Харкові Колосова Олександра Дмитровича про скасування постанови серії БР № 718795 від 29.07.2017 року про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Харкова (головуюча - суддя Бородіна Н.М.) перебуває на розгляді адміністративна справа № 640/4080/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора поліції 3 роти 3 батальйону Управління патрульної поліції в м. Харкові Колосова Олександра Дмитровича про скасування постанови серії БР № 718795 від 29.07.2017 року про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

26.09.2019 року до канцелярії Київського районного суду м. Харкова надійшла заява ОСОБА_1 про відвід головуючій у справі № 640/4080/19 - судді Бородіної Н.М., в обґрунтування заявленого відводу зазначає про тривалий розгляд судової справи за його позовом, що приводить до затягування процесуальних строків, у зв`язку з чим виникають сумніви в об`єктивності, неупередженості та сумлінності виконання головуючою суддею у справі своїх професійних обов`язків, у зв`язку з чим просить передати справу на новий автоматизований розподіл для визначення нового складу суддів.

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 26.09.2019 року заявлений ОСОБА_1 відвід судді Бородіної Н.М. визнано необґрунтованим, справу передано для розгляду судді, визначеному у порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України для здійснення автоматизованого авторозподілу.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Київського районного суду м. Харкова розгляд справи № 2-ваі/640/6/19 за заявою ОСОБА_1 про відвід судді Бородіній Н.М. передано для вирішення судді Лях М.Ю. За приписами ч.8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Перевіривши доводи, викладені позивачем ОСОБА_1 в заяві про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М., дослідивши матеріали справи 640/4080/19, приходжу до наступного.

Згідно ч.1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 статті 36 КАС України суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка передбачає недопустимість повторної участі судді в розгляді адміністративної справи.

При вирішенні справи «Білуха проти України» Європейський суд з прав людини у пункті 49 рішення з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначив Європейський суд у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, N 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява N 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38).

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43). Враховуючи вищевикладене, а також практику Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що презумпція особистої неупередженості судді діє до тих пір, поки не доведено інше, суд вважає, що позивачем не зазначені та не доведені будь-які обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді при вирішенні вказаної справи. Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006, передбачено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Системний аналіз положень статей 36-40 КАСУ, з урахуванням наведених рішень Європейського суду з прав людини, приймаючи до уваги доводи, наведені позивачем ОСОБА_1 в наданій заяві про відвід, дозволяє дійти висновку, що матеріали справи 640/4080/19 не містять належних, допустимих та переконливих доказів упередженості, необ`єктивності або особистої зацікавленості судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Н.М. в результаті вирішення вказаної справи. Викладені в заяві про відвід доводи щодо неупередженості та необ`єктивності головуючої - судді Бородіної Н.М. при розгляді справи ґрунтуються на незгоді позивача з процесуальними діями головуючої судді у цивільній справі. Наявність інших обставин, що виключають участь судді Бородіної Н.М. у розгляді адміністративної справи 640/4080/19 не встановлено.

Згідно ч.1 статті 13 КАСУ учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до ст.ст. 126, 129, 129-1 Конституції України, ст.ст. 6, 13 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією і законами України; здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права, суд ухвалює рішення іменем України.

За таких обставин, вважаю заяву ОСОБА_1 про відвід судді Бородіної Н.М. необґрунтованою, а доводи, на які посилається позивач в поданій заяві про відвід та аргументи в підтвердження наявності вказаних підстав для відводу не свідчать про об`єктивність сумнівів позивача в неупередженості та безсторонності головуючого судді у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 36-40, 248, 256 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Київського районного суду м. Харкова Бородіної Наталії Михайлівни у справі № 640/4080/19 за позовом ОСОБА_1 до інспектора поліції 3 роти 3 батальйону Управління патрульної поліції в м. Харкові Колосова Олександра Дмитровича про скасування постанови серії БР № 718795 від 29.07.2017 року про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Копію ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Веб-сторінка на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи - http://court.gov.ua/fair/.

Суддя -