Справа № 240/6490/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року м.Житомир справа № 240/6490/19

категорія 111030300

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Майстренко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Миськової О.В.

та за участю: представника відповідача Мазур О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" із позовом до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2019 №.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що спірне податкове повідомлення рішення прийняте на підставі акта камеральної перевірки від 23.01.2019 №602/06-30-51-12, у межах якої відповідач не наділений правом перевірки своєчасності справляння платником узгоджених сум грошового зобов`язання. Окрім того вважає, що перевірка була проведена з порушенням строку, встановленого п. 76.3 ст. 76 Податкового кодексу України. З цих підстав вважає акт недопустимим доказом факту порушення податкового законодавства. Крім того вказує, що на акті відсутня печатка податкового органу і направлений він позивачу з порушенням строку, встановленого законодавством. Як на підставу незаконності податкового повідомлення-рішення позивач посилається на розбіжність у копійках при написанні суми грошового зобов`язання у цифрах та прописом та на відсутність розрахунку штрафної санкції.

Ухвалою суду від 02.05.2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

На адресу суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач позов не визнав. В обґрунтування своїх заперечень зазначив, що на час проведення перевірки чинними нормами Податкового кодексу України було передбачено право податкового органу на здійснення перевірки своєчасності сплати позивачем узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання в межах камеральної перевірки.

Підготовче засідання, призначене на 28.05.2019, відкладено на 18.06.2019 у зв`язку з задоволенням клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою суду від 18.06.2019 для належної підготовки справи до розгляду по суті продовжено строк підготовчого провадження у справі №240/6490/19 на тридцять днів та відкладено підготовче судове засідання на 04.07.2019 об 11:30.

У підготовчому засіданні 04.07.2019 оголошеного перерву до 01.08.2019.

Ухвалою суду від 01.08.2019 закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі на 17.09.2019.

Заслухавши пояснення представника відповідача, оцінивши наявні у справі документи і матеріали, з урахуванням аргументів, викладених у позовній заяві та відзиві на неї, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову та встановив таке.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядку їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Суд встановив, що 23.01.2019 Головним управлінням ДФС у Житомирській області за результатами проведеної камеральної перевірки своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету ТОВ "ОНВІ" був складений акт №602/06-30-51-12, яким встановлено, що товариство згідно податкових декларацій з податку на додану вартість № від 19.11.2018, № від 17.12.2018 самостійно визначено податкові зобов`язання, які вважаються узгодженими відповідно до п. 54.1 ст. 54 Податкового кодексу України.

Досліджуючи доводи позивача стосовно проведення камеральної перевірки у порушення строків, встановлених законодавством, а також відсутності повноважень перевірки своєчасності справляння платником податків узгоджених сум грошового зобов`язання в межах камеральної перевірки, суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

Підпунктом 75.1.1 названого пункту статті 75 ПК України встановлено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути, серед іншого, своєчасність своєчасність податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки та її процедуру врегульовано статтею 76 ПК України. Пунктом 76.1 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

За приписами п. 76.3 ст. 76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

У силу вимог пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Суд встановив, що камеральна перевірка, за результатами якої був складений акт від 23.01.2019 №602/06-30-51-12, проводилась ГУ ДФС з питань своєчасності сплати узгодженої суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість, а не з питання своєчасності подання податкових декларацій (розрахунків). Отже, строк проведення перевірки, як і питання, які можуть бути перевірені в ході камеральної перевірки, податковим органом не порушені.

Щодо доводів позивача про виявлені ним розбіжності у сумі грошового зобов`язання, зазначеного цифрами (1008708,70 грн.) та прописом "сто тисяч вісімсот сімдесят гривень 87 коп.", а також відсутності розрахунку штрафної санкції, суд зазначає таке.

Порядок визначення сум податкових та грошових зобов`язань встановлений п. 54.1 ст.54 ПК України, в якому зазначено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Строки сплати податкового зобов`язання встановлені п. 57.1 ст. 57 ПК України, яким визначено, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом

Відповідальність за порушення правил сплати (перерахування) податків встановлена ст. 126 ПК України. Пунктом 126.1 цієї статті визначено, що у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Вимоги до податкового повідомлення-рішення викладені у ст. 58 ПК України, абзацом 6 п. 58.1 якого встановлено, що до податкового повідомлення-рішення додається розрахунок податкового зобов`язання (за наявності) та штрафних (фінансових) санкцій.

Суд встановив, що відповідно до податкового повідомлення-рішення від 06.02.2019 № (а.с. 8) та акту про результати камеральної перевірки своєчасності сплати податку на додану вартість до бюджету від 23.01.2019 №602/06-30-51-12 (а.с. 9) податковий борг утворився внаслідок несплати у встановлений законодавством строк податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що визначені ТОВ "ОНВІ" по податкових деклараціях від 19.11.2018 №, від 17.12.2018 № , на загальну суму 1008708 (один мільйон вісім тисяч сімсот вісім) грн. 70 коп, а саме: із затримкою на 13 та 16 днів. Штрафна санкція за затримку сплати до 30 календарних днів визначена відповідачем у розмірі 10%, що складає 100870 (сто тисяч вісімсот сімдесят) грн. 87 коп.

З цих підстав суд відхиляє доводи позивача про наявність розбіжностей у грошових сумах, оскільки цифрами у податковому повідомленні-рішенні зазначена сума грошового зобов`язання, а прописом - розмір штрафної санкції, що дорівнює 10% від грошового зобов`язання, самостійно визначеного платником податку та сплаченого з порушенням граничних строків сплати до бюджету. Доводи позивача про ненадання розрахунку штрафної санкції не є самостійною та достатньою підставою для скасування законного податкового повідомлення-рішення. Тим більше, що під час судового розгляду справи позивачем не наведеного жодного аргументу щодо неправильності визначення своєчасно несплаченої суми грошового зобов`язання або розміру штрафу.

Щодо аргументів позивача про відсутність печатки податкового органу на акті про результати камеральної перевірки, суд зазначає таке.

Відповідно п. 76.2 ст. 76 ПК України встановлено, що порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог ст. 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2 ст. 86 ПК України передбачено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному ст. 42 Кодексу.

Отже, нормами ПК України не передбачено наявності печатки як обов`язкового реквізиту акту за результатами камеральної перевірки, а своєчасність його надсилання підтверджена доказами, наявними в матеріалах справи, зокрема, копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Доводи позивача з приводу того, що рішення про продовження строку розгляду скарги було надіслане підприємству з порушенням строків, встановлених пунктом 56.9 статті 56 ПК України, а тому скарга платника вважається задоволеною на користь підприємства, є безпідставними, виходячи з наступного.

Пунктом 56.1 статті 56 ПК України передбачено, що рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Згідно з п. 56.2 ст. 56 ПК України у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов`язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Пунктом 56.3 ст. 56 ПК України передбачено, що скарга подається до контролюючого органу вищого рівня у письмовій формі (за потреби - з належним чином засвідченими копіями документів, розрахунками та доказами, які платник податків вважає за потрібне надати з урахуванням вимог пункту 44.6 статті 44 цього Кодексу) протягом 10 робочих днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу, що оскаржується.

З матеріалів справи вбачається, що 15.02.2019 Товариством з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" подано скаргу до Державної фіскальної служби України на рішення Головного управління ДФС у Житомирській області від 06.02.2019 №.

Контролюючий орган, який розглядає скаргу платника податків, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його протягом 20 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника податків поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку (п. 56.8. ст. 56 ПК України).

Пунктом 56.9. статті 56 ПК України передбачено, що керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу може прийняти рішення про продовження строку розгляду скарги платника податків понад 20-денний строк, визначений у пункті 56.8 цієї статті, але не більше 60 календарних днів, та письмово повідомити про це платника податків до закінчення строку, визначеного у пункті 56.8 цієї статті.

Якщо вмотивоване рішення за скаргою платника податків не надсилається платнику податків протягом 20-денного строку або протягом строку, продовженого за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника податків з дня, наступного за останнім днем зазначених строків.

Скарга вважається також повністю задоволеною на користь платника податків, якщо рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про продовження строків її розгляду не було надіслано платнику податків до закінчення 20-денного строку, зазначеного в абзаці першому цього пункту.

Рішенням ДФС України від 07.03.2019 №11105/6/99-99-11-06-01-25 продовжено строк розгляду скарги до 19.04.2019, про що було повідомлено позивача, що підтверджується відстеженням пересилання поштових відправлень Укрпошти за номером НОМЕР_1 . Дане рішення товариством отримано 11.03.2019, що підтверджується відстеженням пересилання поштових відправлень Укрпошти.

Отже, відповідачем не порушено строку розгляду скарги, оскільки до закінчення 20-денного терміну розгляду скарги, контролюючий орган надіслав рішення про продовження розгляду скарги.

Рішенням від 12.04.2019 за № 17243/6/99-99-11-06-01-25 про результати розгляду скарги, ДФС України залишає без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Житомирській області від 06.02.2019 №, а скаргу товариства - без задоволення. Дане рішення було відправлено Товариству з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" засобами поштового зв`язку з повідомленням про вручення із трек-номером 444, що підтверджується відстеженням пересилання поштових відправлень Укрпошти та даними аналітичної системи АІС "Скарга". Рішення ДФС України від 12.04.2019 за № 17243/6/99-99-11-06-01-25 про результати розгляду скарги товариством отримано 15.04.2019, що підтверджується відстеженням пересилання поштових відправлень Укрпошти.

У відповідності до п. 56.10 ст. 56 ПК України рішення центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, прийняте за розглядом скарги платника податків, є остаточним і не підлягає подальшому адміністративному оскарженню, але може бути оскаржене в судовому порядку.

Стаття 67 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Позивачем не наведено жодних доказів, які б скасовували його обов`язок сплатити узгоджену суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість та штраф за несвоєчасне виконання такого обов`язку.

Відповідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У силу ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно.

З урахуванням викладеного, суд встановив, що податкове повідомлення-рішення є правомірне, прийняте ГУ ДФС України у Житомирській області з дотриманням вимог ч.2 ст.19 Конституції України, на виконання приписів Податкового кодексу України, у межах повноважень у порядку та у спосіб, визначений законом. Суд не встановив порушень прав позивача у зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішення, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

Відповідно ст. 139 КАС України у разі відмови у задоволенні позову судові витрати, понесені позивачем, компенсації не підлягають.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ОНВІ" до Головного управління Державної фіскальної служби України в Житомирській області про визнання незаконним та скасування податкового повідомлення-рішення від 06.02.2019 № відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Майстренко

Повне судове рішення складене 27 вересня 2019 року