Справа № 635/6213/19
Суддя: Панас Н. Л.
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №635/6213/19
Провадження №2-а/635/163/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2019 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Панас Н.Л.

при секретарі - Крилєвській І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с.Покотилівка в порядку спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будакова Андрія Сергійовича, юридична адреса: Харківська область, м.Харків, вул.Космічна, 21 "а" про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2019 року позивач звернувся до суду з позовом де вказує, що є власником квартири АДРЕСА_1 . На початку 2019 року він розпочав будівництво прибудови до належної йому квартири. У травні 2019 року він отримав попередження від Безлюдівського селищного голови і з 14 травня 2019 року будь-якого будівництва не проводить. 29 липня 2019 року у дверях квартири він виявив лист від відповідача, в якому отримав постанову №448-П від 10 липня 2019 року про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.5 ст.96 КУпАП у вигляді адміністративного стягнення на користь держави у розмірі 10200 грн. З зазначеною постановою він не погоджується з огляду на наступне:

- з 14 травня 2019 року ніяких будівельних робіт не виконував;

- відповідач під час візиту не надав йому свого службового посвідчення, підстави для проведення перевірки;

- акт за наслідками перевірки не складався;

- припис, складений за наслідками перевірки йому не надавався;

- з відомостями, викладеними в акті, він не ознайомлений;

- копію протоколу про адміністративне правопорушення він не отримував.

Тому просив скасувати постанову, складену відповідачем 10.07.2019 №448-П, про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.5 ст.96 КУпАП та закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення за відсутністю в його діях складу та події адміністративного правопорушення.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 15 вересня 2019 року позов було прийнято до провадження суду і призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження без виклику сторін.

24 вересня 2019 року від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позов, в якому він просив відмовити в задоволенні позову, посилаючись на те, що під час винесення оскаржуваної постанови ним було дотримано усі вимоги діючого законодавства, а тому постанова є законною.

24 вересня 2019 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій він наполягав на незаконності дій відповідача, просив не приймати до уваги доводи, викладені у відзиві та задовольнити позов у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, з таких підстав.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, але одночасно вони є і вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Згідно з ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з вимогами ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи,вирішення її в точній відповідності з законом,забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів,зміцнення законності.

Судом встановлено, що постановою у справі про адміністративне правопорушення від 10 липня 2019 року за №448-П, ОСОБА_1 визнан винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 КУпАП, а саме: у виконанні робіт з будівництва прибудови до квартири АДРЕСА_3 без відповідного документу, що надає правл на виконання будівельних робіт.

26 червня 2019 року спеціалістами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспеції у Харківській області (далі - ДАБІ) проведена позапланова перевірка, за результатами якої складено акт №448-А від 26.06.2019 та складений протокол про адміністративне правопорушення від 26.06.2019, в якому відображені вчинені позивачем порушення - виконання робіт з будівництва прибудови до квартири АДРЕСА_3 без відповідного документу, що надає правл на виконання будівельних робіт.

ОСОБА_1 видано припис №448-Пр від 26.06.2019 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Частина 5 статті 96 КУпАП передбачає відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті і тягне за собою відповідальність у виді штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 8500 грн. - 10200 грн.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабміну України за №294 від 09.07.2014 та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року.

За правилами абз.2 ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабміном України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку №553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт.

Відповідно до п.5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п.9, 12, 13 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Право власності позивача на квартиру АДРЕСА_1 підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, виданим відділом приватизації КП "Харківське міжміське бюро технічної інвентаризації" 22 березня 1999 року.

З матеріалів справи вбачається, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.06.2019 року, складений відповідачем, позивачу належним чином вручено не було. В матеріалах справи відсутні докази про отримання ОСОБА_1 вказаного припису особисто або через засоби поштового зв`язку.

З матеріалів, наданих Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, не вбачається, що ОСОБА_1 був присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до п.21 Порядку №553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п.22 Порядку №553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

В даній справі судом встановлено, що акт №448-А від 26.06.2019 р. не було підписано позивачем, проте доказів, що вказаний акт складався в присутності позивача та пропонувався йому до підписання, а також доказів відмови від його підписання позивачем матеріали справи не містять. Сам акт перевірки №448-А від 26.06.2019 містить відмітку про відмову у його підписанні з боку позивача.

Згідно з вимогами ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до термінів, визначених у ст.1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно зі ст.10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

У відповідності до термінів, визначених у ст.1 Закону України "Про архітектурну діяльність", суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування.

В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 після 14.05.201 здійснював підготовчі чи будівельні роботи, забудову території за адресою: АДРЕСА_1 , у тому числі реконструкцію. Матеріали адміністративної справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того факту, що позивач є замовником будівельних робіт, їх підготовки чи забудови території

Таким чином, згідно вищезазначених норм законів проведення відносно позивача заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі проведення перевірок та видання приписів, а також накладення штрафів без належного доведення порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправним.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена в адміністративно правових нормах відповідною статтею Особливої частини КУпАП сукупність ознак, які визначають громадську небезпечність, винність, протиправність вчинку, що призводить до застосування адміністративно правових санкцій. До складу правопорушення входять: об`єкт правопорушення; об`єктивна сторона правопорушення; суб`єкт правопорушення; суб`єктивна сторона правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає правову відповідальність.

Згідно з ч.ч., 2, 3 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем не доведено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача, відповідний припис та постанова направлялись позивачу поштою та він їх отримав, а відповідно був повідомлений про час, місце та результати розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відносно нього.

Положеннями ч.ч.2-4 ст.256 КУпАП передбачено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, і ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до ст.268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення №448-П від 10.07.2019 року.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі №489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N475/97-ВРвід 17.07.97 року, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ч.1 ст.6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст.8 Конституції України, ст.6 КАС України та ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п.30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року).

Однак, статтю 6 пункт 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін (див. п.29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року).

Відповідно до ч.ч.1-5 ст.242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

Згідно ч.4 ст.288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, тому судовий збір по справі слід покласти на рахунок держави.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будакова Андрія Сергійовича, юридична адреса: Харківська область, м.Харків, вул.Космічна, 21 "а" про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Постанову №448-П від 26 червня 2019 року, складену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будаковим Андрієм Сергійовичем щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП ОСОБА_1 скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення за ч.5 ст.96 КУпАП відносно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Судові витрати віднести за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів зі дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено 27 вересня 2019 року.

Суддя Н.Л. Панас