Справа № 359/4407/18
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2019-10-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

02 жовтня 2019 року м. Київ № 359/4407/18

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є.;

при секретарі судового засідання - Бровчук Ю.В.;

за участю:

позивачки - ОСОБА_1 ;

представника позивачки - ОСОБА_2 ,

відкривши судове засідання в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської районної державної адміністрації Київської області про скасування рішення та запису про державну реєстрацію прав та обтяжень,

в с т а н о в и в:

ухвалою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 08.06.2018 р. адміністративну справу № 359/4407/18 за позовом ОСОБА_1 до Бориспільської РДА про скасування рішення та запису про державну реєстрацію прав та їх обтяжень було передано на розгляд Київському окружному адміністративному суду в порядку ст. 29 КАСУ.

Ухвалою суду від 12 вересня 2018 року було відкрито спрощене позовне провадження у даній справі з проведенням судового засідання.

Під час розгляду справи по суті судом було встановлено, що позивачкою оскаржується рішення про державну реєстрацію прав та обтяжень здійсненого державним реєстратором реєстраційної служби Бориспільського міськрайонного управління юстиції Хибою А.В., яка, на думку позивачки допустила помилку, а саме замість зазначення у графі підстави набуття права власності Апеляційний суд Київської області вказала Бориспільській міськрайонний суд.

Як слідує із поданої заяви відповідачем було зазначено Бориспільську районну державну адміністрацію. В той же час, згідно постанови Кабінету Міністрів України №17 від 21.01.2016 "Питання оптимізації діяльності центральних органів виконавчої влади системи юстиції" Міністерство юстиції України є правонаступником Державної реєстраційної служби.

Ліквідація районних, районних у містах, міських (міст обласного значення), міжрайонних управлінь юстиції проведена без правонаступництва. Відповідно до абзацу 2 пункту 1 положення "Про Міністерство юстиції України", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.07.2014 №228, Міністерство юстиції України є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, державну політику з питань державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Враховуючи наказ Міністерства юстиції України "Про Типову структуру головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі" від 16.02.2018 р. № 386/5, яким затверджена Типова структура головних територіальних управлінь юстиції Міністерства юстиції України в Автономній Республіці Крим, в областях, містах Києві та Севастополі, що додається, територіальним органом управління Міністерства юстиції України є Головне територіальне управління юстиції у Київській області, яке знаходиться за адресою: вул. Євгена Сверстюка, 15, м. Київ.

При цьому, суд звертає увагу, що Наказом Міністерства юстиції України від 21 листопада 2016 р. № 3276/5, зареєстрованим

в Міністерстві юстиції України 21 листопада 2016 р. за N 1504/29634 були затверджені Вимоги до оформлення заяв у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень. Згідно п.1-2 Вимог заяви у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень оформлюються за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав). Заява оформлюється українською мовою. Дата та час у заяві зазначаються арабськими цифрами у форматі - "день, місяць, рік, година, хвилина, секунда". Заява містить відомості про: дату та час формування заяви; номер заяви; заявника (заявників); суб`єкта (суб`єктів) речового права, обтяження такого права (крім випадків, коли в одній особі поєднано особу заявника та відповідного суб`єкта); речове право, обтяження такого права; об`єкт нерухомого майна, у тому числі його реєстраційний та/або кадастровий номер; електронну адресу для зворотного зв`язку (за бажанням власника (власників) об`єкта нерухомого майна); реєстраційний номер заяви (у разі відкликання заяви); номер запису про речове право, обтяження такого права (у разі внесення змін до записів Державного реєстру прав); номер запису про речове право, обтяження такого права (у разі скасування записів Державного реєстру прав (крім випадків скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до 01 січня 2013 року, або скасування записів про державну реєстрацію прав, інформація про які відсутня в Державному реєстрі прав)); номер рішення державного реєстратора прав на нерухоме майно (у разі скасування відповідного рішення); спосіб отримання документів.

Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна зазначається обов`язково, якщо на момент формування заяви відповідний номер присвоєний об`єкту нерухомого майна за допомогою програмних засобів ведення Державного реєстру прав. На заяві в паперовій формі проставляється підпис заявника (заявників) та особи, яка сформувала таку заяву.

Відповідно до ч.1 ст.26 Закону України №1952-IV записи до Державного реєстру прав вносяться на підставі прийнятого рішення про державну реєстрацію прав. У разі зміни ідентифікаційних даних суб`єкта права, визначення часток у праві спільної власності чи їх зміни, зміни суб`єкта управління об`єктами державної власності, відомостей про об`єкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, обтяжувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом "в" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав.

З визначенням термінів та понять технічна помилка це вада або дефект у програмному забезпеченні або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису, що викликає в ньому/них неправильний або неочікуваний результат, або призводить до неочікуваної роботи, або унеможливлює роботу електронного кабінету

Разом з тим, положеннями ст.37 Закону України №1952-IV встановлено порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності у сфері державної реєстрації прав. Приписами ч.1 ст.37 цього закону унормовано, що рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України, його територіальних органів або до суду. Міністерство юстиції України розглядає скарги:1) на рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав (крім випадків, коли таке право набуто на підставі рішення суду, а також коли щодо нерухомого майна наявний судовий спір); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України. Територіальні органи Міністерства юстиції України розглядають скарги: 1) на рішення (крім рішення про державну реєстрацію прав), дії або бездіяльність державного реєстратора; 2) на дії або бездіяльність суб`єктів державної реєстрації прав, ч.2 ст.37 Закону.

Рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів протягом 60 календарних днів з дня прийняття рішення, що оскаржується, або з дня, коли особа дізналася чи могла дізнатися про порушення її прав відповідною дією чи бездіяльністю.

У разі якщо розгляд та вирішення скарги потребують перевірки діяльності державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав, а також залучення скаржника чи інших осіб, Міністерство юстиції України та його територіальні органи можуть подовжити строки розгляду та вирішення скарги, повідомивши про це скаржника. При цьому загальний строк розгляду та вирішення скарги не може перевищувати 45 календарних днів.

Відповідно до ч.5 ст.37 Закону скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єкта державної реєстрації прав або територіального органу Міністерства юстиції України подається особою, яка вважає, що її права порушено, у письмовій формі та має містити: 1) повне найменування (ім`я) скаржника, його місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (ім`я) представника скаржника, якщо скарга подається представником; 2) реквізити рішення державного реєстратора, яке оскаржується; 3) зміст оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності та норми законодавства, які порушено, на думку скаржника; 4) викладення обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги; 5) відомості про наявність чи відсутність судового спору з порушеного у скарзі питання, що може мати наслідком скасування оскаржуваного рішення державного реєстратора та/або внесення відомостей до Державного реєстру прав; 6) підпис скаржника або його представника із зазначенням дати складання скарги. До скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника у результаті прийняття рішення державним реєстратором (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.

Натомість, рішення, передбачені підпунктами "а", "ґ", "д" і "е" пункту 2 цієї частини, приймаються виключно Міністерством юстиції України.

У судовому засіданні представником позивачки було заявлено клопотання про заміну сторони відповідача на належного - Міністерство юстиції України та передачу справи за підсудністю до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Вказане клопотання було залишено судом без задоволення, оскільки за приписами ч.1 ст. 48 КАСУ передбачено, що суд першої інстанції, встановивши, що з позовом звернулася не та особа, якій належить право вимоги, може за згодою позивача та особи, якій належить право вимоги, допустити заміну первинного позивача належним позивачем, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Заміна відповідача на належного у даному випадку має безумовним наслідком зміну підсудності справи.

Ураховуючи вищевикладене, представником позивача було заявлено клопотання про залишення позовної заяви без розгляду з метою звернення до належного суду за захистом прав та інтересів позивачки. Відповідно до п. 5 ч.1 ст.240 КАСУ, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду.

Керуючись статтями 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до Бориспільської районної державної адміністрації (код 24209740, м. Бориспіль, вул. Київський шлях, 74) про скасування рішення та запису про державну реєстрацію, -залишити без розгляду.

При цьому, суд роз`яснює про наявність у заявниці права на повторне звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.