Справа № 640/19705/18
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Кобаля М.І., Кузьменка В.В., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2019 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що сума прощеної банком неустойки та відсотків не можуть бути включені до доходу, отриманого в якості додаткового блага, отже не підлягає включенню до загального місячного (річного) оподаткованого доходу позивача відповідно до п. 165.1.49 п. 165.1 ст. 165 ПК України, а тому оскаржувані податкові повідомлення-рішення є необґрунтованими та підлягають скасуванню.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2018 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нову постанову про задоволення його позовних вимог у повному обсязі.

У відзиві на апеляційну скаргу Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві наполягає на законності та обґрунтованості судового рішення.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що у період з 10.10.2018 р. по 17.10.2018 р. посадовцями Головного управління ДФС у м. Києві проведено документальну позапланову невиїзну перевірку ОСОБА_1 з питань дотримання вимог своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору з отриманого доходу у вигляді додаткового блага платника податків за період з 01.01.2016р. по 31.12.2016р.

Результати перевірки оформлено актом № 4116/26-15-42-02-30/ від 18.10.2018р.

Згідно цьому акту позивачем порушено вимоги п.п. «а» п. 176.1 ст.176, п.44.1, п.44.3 ст.44 Кодексу, не надано до перевірки Книгу обліку доходів і витрат для визначення суми загального річного оподатковуваного доходу; п.п. 168.2.1 п.168.2 ст. 168 з урахуванням вимог п.п. «д» п.п. 164.2.17 п.164.2 ст. 164 Кодексу, не задекларовано річний оподатковуваний дохід за 2016 рік у сумі 279 088,07 грн., та не перераховано до бюджету податок на доходи фізичних осіб в сумі 50 235,86 грн.; п.п. 1.2, п.п. 1.3 п. 161 підрозділу 10 Розділу XX Перехідних Положень Кодексу, не нараховано, не утримано та не перераховано до бюджету військовий збір за 2016 рік у сумі 4186,32 грн.

Такий висновок контролюючого органу вмотивовано наступним.

Відповідно даних поданої звітної податкової декларації про майновий стан і доходи за 2016р. від 11.07.2017р., фізичною особою ОСОБА_1 в рядку 10.9 «Інші доходи» задекларовано дохід, отриманий у вигляді додаткового блага, у сумі 67952,80 гривень.

ОСОБА_1 направлено лист ГУ ДФС у м. Києві від 11.12.2017р. №223 82/Г/26-15-13-04-19 для надання документів, що підтверджують відомості, зазначені в поданій податковій декларації про майновий стан і доходи за 2016 рік. У відповідь на даний лист ОСОБА_1 надано відповідь листом від 20.12.2017р. №01-11/2017, яким надано документи щодо отриманого доходу у вигляді додаткового блага в 2016 році, в тому числі договір про прощення частини боргу від 17.10.2016р. за кредитним договором №879-009/07Р від 25.05.2007р.

Відповідно п.4 Договору загальний розмір заборгованості за Кредитним договором, який підлягає прощенню Банком, за умови належного, своєчасного та повного виконання Позичальником своїх зобов`язань, зазначених п.3 цього Договору, становить 24780,98 дол. США, що за курсом НБУ на дату укладення цього Договору в гривневому еквіваленті складає 639121,05 грн., яка включає в себе:

347040,87 грн. - частина основної суми боргу (Кредиту);

292080,18 грн. - сума нарахованих відсотків.

В пункті 12 Договору про прощення частини боргу від 17.10.2016р. зазначено, що шляхом підписання даного Договору Позичальник вважається повідомленим, відповідно до абзацу «д» п.п. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Кодексу, про прощення частини заборгованості за кредитом (основної суми боргу) в розмірі, зазначеному в п.п.4.1 даного Договору.

На думку відповідача наведене свідчить про те, що фізичною особою ОСОБА_1 занижено дохід у вигляді додаткового блага, отриманий від ПАТ КБ «ПРАВЕКС-БАНК», що підлягає обов`язковому декларуванню, на суму 279 088,07 грн., не перераховано до бюджету податок на доходи фізичних осіб в сумі 50 235,86 грн., не нараховано, не утримано та не перераховано до бюджету військовий збір за 2016 рік у сумі 4186,32 грн.

На підставі висновків, викладених в акті перевірки, Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві прийнято: податкове повідомлення-рішення № 2 від 09 листопада 2018 р., яким ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на 62 794,83 грн., у тому числі 50235,86 грн. за податковими зобов`язаннями та 12558,97 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами); податкове повідомлення-рішення № від 09 листопада 2018 р., яким ОСОБА_1 збільшено суму грошового зобов`язання з військового збору на 5 232,90 грн. у тому числі 4186,32 грн. за податковими зобов`язаннями та 1046,58 грн. за штрафними (фінансовими) санкціями (штрафами); податкове повідомлення-рішення № від 09 листопада 2018 р., яким до ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) з податку на доходи фізичних осіб у сумі 510,00 грн.

Згідно з підпунктами 163.1.1 та 163.1.2 пункту 163.1 статті 163 Податкового кодексу України (надалі за текстом - «ПК України») об`єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання).

Відповідно до абзацу другого пункту 164.1 статті 164 ПК України загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Підпунктом 14.1.54 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що дохід з джерелом їх походження з України - будь-який дохід, отриманий резидентами або нерезидентами, у тому числі від будь-яких видів їх діяльності на території України (включаючи виплату (нарахування) винагороди іноземними роботодавцями), її континентальному шельфі, у виключній (морській) економічній зоні.

За правилами підпункту 164.2.17 д) пункту 164.2 статті 164 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Таким чином, боржник, який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) основної суми боргу (кредиту) та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, у тому числі шляхом укладення із кредитором відповідного договору, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

Як встановлено судом попередньої інстанції, кредитором було повідомлено позивача про прощення (анулювання) боргу шляхом укладення відповідного договору, тобто дотримано умови, з якими положення підпункту «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України пов`язують обов`язок платника податків відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

Проведеною перевіркою достовірності відображення загального оподатковуваного доходу в поданій податковій декларації про майновий стан і доходи за 2016р. було встановлено, що фізичною особою ОСОБА_1 занижено дохід у вигляді додаткового блага, отриманий від ПАТКБ «ПРАВЕКС-БАНК», що підлягає обов`язковому декларуванню, на суму 279 088,07 грн. (347040,87 грн. - 67952,80 грн.)

Відповідно до п. 167.1 ст. 167 ПК України (станом на 2016 рік) ставка податку становить 18 відсотків бази оподаткування щодо доходів, нарахованих (виплачених, наданих) (крім випадків, визначених у пунктах 167.2-167.5 цієї статті) у тому числі, але не виключно у формі: заробітної плати, інших заохочувальних та компенсаційних виплат або інших виплат і винагород, які нараховуються (виплачуються, надаються) платнику у зв`язку з трудовими відносинами та за цивільно-правовими договорами.

Отже, фізичною особою - платником податків ОСОБА_1 не сплачено до бюджету податок на доходи фізичних осіб за 2016 в сумі 50235,86 грн. з отриманого доходу у вигляді основної суми боргу, анульованого кредитором ПАТКБ «ПРАВЕКС-БАНК» (62467,36 грн. (347040,87 грн. х 18%) - 12231,50 грн. = 50235,86 грн.).

Щодо не нарахування, утримання та сплати до бюджету військового збору за 2016 рік, колегією суддів встановлено наступне.

Законом України від 28 грудня 2014 року №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», який набрав чинності 01 січня 2015 року, внесено зміни до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, у відповідності до яких тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір.

Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту.

Фізичні особи - за результатами звітного податкового року самостійно розраховують військовий збір в розмірі 1,5 відсотків чистого оподатковуваного доходу, відображають в річній податковій декларації та сплачують в терміни, передбачені для сплати податку на доходи фізичних осіб за відповідний період. Першим звітним податковим періодом для нарахування військового збору з доходів фізичних осіб - підприємців є 2015 рік.

Отже, отримання фізичною особою доходу, зокрема у вигляді вказаного додаткового блага, є підставою для сплати військового збору з такої суми.

Фізична особа - платник податків ОСОБА_1 занизив та не перерахував до бюджету військовий збір за 2016 рік в розмірі 4186,32 грн., чим порушив вимоги п.п. 1.2, п.п. 1.3 п. 161 Підрозділу 10 розділу XX Перехідних Положень Кодексу (5205,61 грн. - 1019,29 грн. = 4186,32 грн.).

За таких обставин, слід погодитись з висновком суду попередньої інстанції про те, що у Головного управління ДФС у Черкаській області були всі підстави для прийняття спірних податкових повідомлень-рішень.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що окружним адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини чи порушено норми процесуального закону.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 липня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова складена в повному обсязі 01 жовтня 2019 р.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

cуддя М.І.Кобаль

cуддя В.В.Кузьменко