Справа № 1.380.2019.003002
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№1.380.2019.003002
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2019 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Карп`як О.О.,

секретар судового засідання Лубоцька Н.І.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Мошовський І.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_2 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради про визнання протиправним та скасування припису,-

в с т а н о в и в:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради (82100, Львівська область, м. Дрогобич, площа Ринок, 1) про визнання протиправним та скасування припису № 18/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 10 квітня 2019 року.

Ухвалою суду від 19.06.2018 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 10 квітня 2019 року Відділом Державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності № 18/19, за результатами якого складено акт щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Реконструкції квартири № 1 з прибудовою на АДРЕСА_3 ». 10 квітня 2019 року відповідачем винесено припис № 18/19 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил приведення об`єкта: реконструкції квартири № 1 з прибудовою на АДРЕСА_4 у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил. Позивач вважає винесення такого припису протиправним з огляду на те, що в ньому не конкретизовано усунення порушень яких саме вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил зобов`язаний вчинити позивач та не зазначено про істотне відхилення від проекту або порушення законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм, усунення яких в даному випадку є неможливим. Просив позов задоволити.

Відповідач, Відділ державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради, скористався правом на подання відзиву. Відповідачем було проведено позапланову перевірку на об`єкті реконструкції квартини № 1 з прибудовою на АДРЕСА_3 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В ході перевірки встановлено, що на АДРЕСА_3 знаходиться одноповерховий двохквартирний житловий будинок , в якому квартира № 1 згідно свідоцтва на право власності на квартиру зареєстроване 14.03.1997 року № 8081 та технічного паспорта від 23.01.1997 року, загальною площею - 48,7 м.кв., належить на праві спільної власності гр. ОСОБА_2 та членам його сім`ї ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ). Позивач на прибудинковій території, що відноситься до земель міста та не надана в приватну власність або користування у 2011 році (зі слів ОСОБА_2 ) здійснив реконструкцію квартири № 1 з прибудовою поверху з мансардою зовнішнім розміром 4,9Ч6, 37 м.п., демонтувавши вхідні сходи та дерев`яну веранду площею 5,8 м. кв. (технічний паспорт від 23.01.1997 року) без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. У 2018 році ОСОБА_2 повторно розпочав прибудову, влаштував фундамент до незаконно прибудованої будівлі до квартири також без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт, а саме, не подав відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення (декларацію) про початок виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 5, п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», ст. 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 3.25а ДБН 360-92 містобудування, планування та забудова міських і сільських поселень. На момент перевірки до квартири № 1 було здійснено прибудову поверху з мансардою із віконними та дверними прорізами, незавершеними зовнішніми оздоблювальними будівельними роботами та влаштовано фундамент до існуючої прибудови розміром 11,87Ч4,6+3,92Ч6,36 м.п. ОСОБА_2 провів будівельні роботи з реконструкції квартири № 1 без затвердженої проектної документації, чим порушив ст. 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність», не забезпечив виконання проектних робіт особами, які мають відповідну ліцензію та не забезпечив будівництво об`єкта архітектури згідно з робочою документацією, чим порушив абз. 2 ч. 1, ч. 3 ст. 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Також, позивач здійснивши реконструкцію об`єкта, провів будівельні роботи із порушенням законних прав та інтересів власника квартири № 2 та сусіднього домоволодіння гр. ОСОБА_6 , які не давали ОСОБА_2 згоду на здійснення реконструкції квартири № 1 з прибудовою, чим порушив п. 3.25а ДБН 360-92 містобудування, планування та забудова міських і сільських поселень. Проведені позивачем будівельні роботи є реконструкцією оскільки ОСОБА_2 збільшив загальну площу квартири № 1 , змінивши її геометричні розміри додавши до складу квартири № 1 нове функціональне приміщення (добудова з мансардою) та влаштував фундамент до незаконно прибудованої будівлі до квартири. Просив у задоволенні позову відмовити.

В судовому засіданні представник позивача просив позов задоволити з підстав, наведених у позовній заяві.

Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши вступне слово представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, допитавши свідків, суд встановив наступне.

Відповідно до свідоцтва на право власності на квартиру (будинок) від 14.03.1997 року р.н.8086 (а.с.18), ОСОБА_2 є співвласником квартири АДРЕСА_11 , загальною площею 48,7 кв.м.

12.03.2019 року до відповідача надійшло звернення ОСОБА_6 про незаконне будівництво за адресою АДРЕСА_3 , що здійснюється ОСОБА_2 , на земельній ділянці комунальної власності, чим порушуються її права на користування земельною ділянкою, що перебуває у її приватній власності. Просила провести перевірку відповідності розміщення самовільно облаштованого фундаменту до території та згідно законодавства, державних стандартів та норм.

28 березня 2019 року Заступником начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради винесено направлення для проведення позапланового заходу № 18/19-пз про проведення позапланової перевірки на будівельні роботи на АДРЕСА_4 щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Дрогобицької міської ради від 28.03.2019 року № 19/19 та на заяву ОСОБА_6 , яка зареєстрована у Дрогобицькій міській раді від 12.03.2019 року № 07-С-131.

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті реконструкції квартири АДРЕСА_12 , складено акт від 10.04.2019 року №18/19 (далі - акт).

Відповідно до акту № 18/19 від 10.04.2019 року, встановлено, що на АДРЕСА_3 знаходиться одноповерховий двохквартирний житловий будинок, в якому квартира №1 загальною площею - 48,7 м.кв., згідно свідоцтва на право власності на квартиру від 14.03.1997 року № 8081 належить на праві спільної власності гр. ОСОБА_2 та членам його сім`ї ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ). ОСОБА_2 на прибудинковій території, що відноситься до земель міста та не надана в приватну власність або користування у 2011 році (зі слів ОСОБА_2 ) здійснив реконструкцію квартири № 1 з прибудовою поверху з мансардою зовнішнім розміром 4,9Ч6, 37 м.п., демонтувавши вхідні сходи та дерев`яну веранду площею 5,8 м. кв. (технічний паспорт від 23.01.1997 року) без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. У 2018 році ОСОБА_2 повторно розпочав прибудову, влаштував фундамент до незаконно прибудованої будівлі до квартири також без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. На момент перевірки до квартири № 1 здійснено прибудову поверху з мансардою із віконним та дверними прорізам, незавершеними зовнішніми оздоблювальними будівельними роботами та влаштовано фундамент до існуючої прибудови розміром 11,87Ч4,6+3,92Ч6,36 м.п. Згідно ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єкт реконструкції квартири №1 з прибудовою фундаменту на АДРЕСА_4 відноситься до незначного класу наслідків СС1. В ході перевірки здійснено фотофіксаці. Відтак, встановлено порушення позивачем вимог п.1 ч.1 ст.34 Закону України «пор регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. Постановою КМ України від 13.04.2011 року №466, п.3,25 а* ДБН 360-92**, ст.7,9,27 Закону України «Про архітектурну діяльність». Вказаний акт позивач підписав 10.04.2019 року без пояснень, зауважень чи заперечень.

Відповідачем винесено припис № 18/19 від 10.04.2019 (далі - припис) позивачу про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, -усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил і привести об`єкт реконструкції квартири АДРЕСА_11 у відповідність будівельних норм, державних стандартів та правил.

У спірному приписі також вказано, що за результатами позапланової перевірки встановлено, що на АДРЕСА_4 знаходиться одноповерховий двохквартирний житловий будинок, в якому квартира № 1 загальною площею - 48,7 м.кв., згідно свідоцтва на право власності на квартиру зареєстрованого 14.03.1997 року № 8081 належить на праві спільної власності гр. ОСОБА_2 та членам його сім`ї ( ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ). ОСОБА_2 на прибудинковій території, що відноситься до земель міста та не надана в приватну власність або користування у 2011 році (зі слів ОСОБА_2 ) здійснив реконструкцію квартири № 1 з прибудовою поверху з мансардою зовнішнім розміром 4,9Ч6, 37 м.п., демонтувавши вхідні сходи та дерев`яну веранду площею 5,8 м. кв. (технічний паспорт від 23.01.1997 року) без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. У 2018 році ОСОБА_2 повторно розпочав прибудову, влаштував фундамент до незаконно прибудованої будівлі до квартири також без затвердженої проектної документації та без права на виконання будівельних робіт. На момент перевірки до квартири № 1 здійснено прибудову поверху з мансардою із віконним та дверними прорізам, незавершеними зовнішніми оздоблювальними будівельними роботами та влаштовано фундамент до існуючої прибудови розміром 11,87Ч4,6+3,92Ч6,36 м.п. Згідно ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єкт реконструкції квартири № 1 з прибудовою фундаменту на АДРЕСА_4 відноситься до незначного класу наслідків СС1. Відповідачем встановлено порушення пункту 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 року № 466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», п. 3.25а ДБН 360-92 містобудування, планування та забудова міських і сільських поселень, ст. ст. 7, 9, 27 Закону України «Про архітектурну діяльність». З метою усунення виявлених порушень запропоновано усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил і привести об`єкт реконструкції квартири АДРЕСА_11 у відповідність будівельних норм, державних стандартів і правил.

Не погоджуючись з винесеним приписом, позивач звернувся до суду з позовом про його оскарження.

Частиною 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон України №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону України №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону України №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Абзацом 3 частини 1 статті 41 Закону України №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки може бути звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України №3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; а у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Аналогічні норми закріплені також і в п. 11 Порядку № 553.

Пунктами 16 та 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку № 553).

Як встановлено судом за порушення п. 3.25а*, абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" в частині недотримання нормативних відстаней між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами, оскарженим приписом від 10.04.2019 № т18/19 від ОСОБА_2 вимагалось привести об`єкт реконструкції квартири АДРЕСА_11 у відповідність до будівельних норм, державних стандартів і правил у термін до 11 червня 2019 року.

Оцінюючи доводи відповідача щодо порушення позивачем нормативних відстаней передбачених ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень", суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 26 Закону України № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону України № 3038-VI під час проектування і будівництва об`єктів суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації (ч.4 ст. 26 Закону № 3038-VI).

Частиною 5 статті 26 Закону України № 3038-VI передбачено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що стадії виконання підготовчих та будівельних робіт передує стадія розроблення та затвердження проектної документації та подання відповідного повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Підпунктом 11 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI визначено, що проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Під час розгляду справи судом безспірно встановлено, що позивачем проводились будівельні роботи на вул . АДРЕСА_4 без затвердженої проектної документації.

Відповідно до ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затверджених наказом Держкоммістобудування від 17.04.1992 №44, вказані норми поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України. Ці норми обов`язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об`єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що вказані норми ДБН 360-92** є обов`язковими для громадян, які здійснюють будівництво.

Щодо доводів позивача про те, що в оскаржуваному приписі відповідач не конкретизував, усунення порушень яких саме вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил зобов`язаний вчинити позивач слід зазначити наступне.

Стверджуючи про вказане позивач покликається на положення ст.41 Закону №3038-VI, яка передбачає право відповідача у разі встановлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорту забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи, в тому числі і про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Відтак, оскаржуваний припис винесений з дотриманням вимог ст.41 вказаного закону. Щодо необізнаності позивача які саме усунення порушень він має вчинити, то такі не відповідають дійсності, оскільки як в акті перевірки так і приписі відповідачем чітко окреслено зміст порушених позивачем при такому будівництві норм законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, які він зобов`язаний усунути.

Щодо доводів позивача про те, що співвласниками квартири є інші особи, а відповідачем безпідставно визначено одного його, як особу, якій винесено припис суд зазначає наступне.

В судовому засіданні було допитано ОСОБА_6 в якості свідка, яка повідомила, що нею було подано заяву, яка зареєстрована у Дрогобицькій міській раді від 12.03.2019 № 07/С-131. Проти забудови заперечує з тих підстав, що така реконструкція проводиться позивачем ОСОБА_2 в порушення норм чинного законодавства. Позивачем не узгоджено проведення такої реконструкції з сусідами. Свідок ОСОБА_7 повідомив суд, що саме позивачем здійснено добудову у 2018 році у вигляді площадки.

Жодними належними та допустимим доказаними позивачем не обґрунтовано факту здійснення таких добудов не ним, а членами його сім`ї.

Стосовно доводів представника позивача про те, що така добудова є площадкою для паркування машини, а не фундаментом суд ставиться до таких критично з огляду на пояснення свідків, матеріали фотофіксації, що долучені до відзиву.

Жодних належних та допустимих доказів відсутності встановлених актом перевірки порушень позивач суду не подав.

З приводу долученого до матеріалів справи рішення Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 26.06.2019 року №442/3336/19 у справі за позовом ОСОБА_2 до Відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №18-19п по справі про адміністративне правопорушення від 22.04.2019 року, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.4 - 6 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, можуть бути у загальному порядку спростовані особою, яка не брала участі у справі, в якій такі обставини були встановлені. Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалена постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Позивачем не вказано про наявність обставин, встановлених таким рішенням суду відносно нього, які б давали підстави для звільнення його від доказування. З тексту такого рішення судом не встановлено обов`язкових для адміністративного суду висновків в питанні чи мали місце дії ОСОБА_2 щодо порушення вимог п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. Постановою КМ України від 13.04.2011 року №466, п.3,25 а* ДБН 360-92**, ст.7,9,27 Закону України «Про архітектурну діяльність» та чи вчинені саме ним.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуваний у даній справі припис від 10.04.2019 № 18/19, є правомірним та прийнятим за наявності обґрунтованих для цього підстав, а також у порядку, передбаченому законодавством.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відділом державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради під час розгляду справи доведено та підтверджено наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів правомірність винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 18/19 від 10.04.2019 року. Позивач не надав належних та допустимих доказів у спростування висновків, що стали підставою для винесення спірного припису, з огляду на що позовні вимоги є необґрунтованими та безпідставними. Відтак, у задоволенні позову слід відмовити повністю.

Відповідно до т.139 КАС України, судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 19-21, 72-77, 242-246, 255, 293, 295, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради (82100, Львівська область, м. Дрогобич, площа Ринок, 1) про визнання протиправним та скасування припису - відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 01.10.2019 року.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна