Справа № 440/3283/19
Суддя: К.І. Клочко
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/3283/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Клочка К.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (надалі - відповідач, ГУПФ України в Полтавській області), у якому просив:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо відмови у розрахунку, нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 суми індексованого доходу відповідно до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" і "Порядку проведення індексації грошових доходів населення", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078 та відмови у розрахунку, нарахуванні і виплаті компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії на підставі Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" і Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159, а саме - різниці між нарахованою пенсією на виконання рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 у справі №1640/2565/18, та попереднім розміром пенсії з 1.01.2016 по 5.11.2018 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії;

зобов`язати відповідача здійснити розрахунок, нарахувати та виплати ОСОБА_1 суму індексованого доходу та компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати;

стягнути з відповідача на його користь нараховані кошти.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на наявність визначених законом підстав для нарахування індексації та компенсації на суму пенсійних виплат, нарахованих пенсійним органом на підставі рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 у справі №1640/2565/18.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 9.09.2019 відкрито провадження у справі за даним позовом, розгляд справи вирішено здійснити за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників (у письмовому провадженні).

25.09.2019 до суду надійшов відзив ГУПФ України в Полтавській області на позов, у якому представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність. Свою позицію мотивував посиланням на відсутність підстав для розрахунку індексації на компенсації. Звертав увагу на те, що індексація виплачується позивачу за наявності на те правових підстав у складі пенсії за відповідний місяць. Крім того, зазначив, що пенсійні виплати, нараховані пенсійним органом на підставі рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 у справі №1640/2565/18, обліковані у реєстрі рішень, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою, однак фактично не виплачені, а тому підстави для нарахування компенсації наразі відсутні.

За приписами пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Відповідно до частини другої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справи, визначені частиною першою цієї статті, суд розглядає у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Дослідивши докази та письмові пояснення сторін, викладені у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

Позивач є пенсіонером, перебуває на обліку у ГУПФ України в Полтавській області та одержує пенсію за вислугу років.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 у справі №1640/2565/18 частково задоволено позов ОСОБА_1 до ГУПФ України в Полтавській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії. Визнано протиправними дії ГУПФ України в Полтавській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 з 80% грошового забезпечення до 70% грошового забезпечення під час здійснення перерахунку пенсії з 1.01.2016. Зобов`язано ГУПФ України в Полтавській області здійснити перерахунок та виплату ОСОБА_1 пенсію з розрахунку 80% відповідного грошового забезпечення з 1.01.2016 з урахуванням раніше виплачених сум.

Дане рішення суду набрало законної сили 6.11.2018.

На виконання цього рішення суду відповідачем проведено перерахунок пенсії позивача з 1.01.2016 та нараховано доплату за період з січня 2016 року по листопад 2018 року загалом у розмірі 28022,88 грн.

При цьому фактично виплачено позивачу у грудні 2018 року заборгованість за період з 6.11.2018 по 30.11.2018 у розмірі 690,90 грн, а доплату за період з 1.01.2016 по 5.11.2018 у розмірі 27331,98 грн включено до реєстру рішень, виконання яких здійснюється за окремою бюджетною програмою відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649.

6.05.2019 позивач звернувся до ГУПФ України в Полтавській області із заявою, у якій просив нарахувати компенсацію втрати частини доходів за період з 1.01.2016 по 5.11.2018 з огляду на порушення строків їх виплати відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" і Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159.

Листом від 17.05.2019 вих.№2460/П-03 відповідач повідомив ОСОБА_1 про відсутність підстав для нарахування компенсації, оскільки фактичну виплату заборгованості за період з 1.01.2016 по 5.11.2018 у розмірі 27331,98 грн не проведено та буде здійснено відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 22.08.2018 №649 "Питання погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду".

Не погодившись з такою відповіддю пенсійного органу, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам та відповідним доводам сторін, суд виходить з такого.

Щодо нарахування компенсації втрати частини доходів на суму заборгованості з пенсійних виплат за період з 1.01.2016 по 5.11.2018, суд звертає увагу на таке.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, урегульовані Законом України від 19.10.2000 №2050-ІІІ "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" (надалі - Закон №2050-ІІІ) та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159 (надалі - Порядок №159).

Згідно зі статтями 1, 2 Закону №2050-ІІІ підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Пунктом 2 Порядку №159 визначено, що компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати проводиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати грошових доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року.

Відповідно до пункту 3 Порядку №159 компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру: пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, щомісячної державної грошової допомоги та компенсаційних виплат).

Суд зауважує, що дія зазначених нормативних актів поширюється на підприємства, установи та організації всіх форм власності і господарювання та застосовується у всіх випадках порушення встановлених термінів виплати грошових доходів, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи), та стосується усіх доходів, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, у т.ч., пенсії.

Основною умовою для виплати громадянину передбаченої статтею 2 Закону №2050-ІІІ та Порядком №159 компенсації є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії). При цьому компенсація за порушення строків виплати такого доходу проводиться незалежно від порядку і підстав його нарахування: самим підприємством, установою чи організацією (у цій справі пенсійним органом) добровільно чи на виконання судового рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 6.02.2018 у справі №681/423/15-а, від 20.02.2018 у справі №522/5664/17, від 21.06.2018 у справі №523/1124/17, від 3.07.2018 у справі №521/940/17, від 5.10.2018 у справі №127/829/17, від 12.02.2019 у справі №814/1428/18.

У цій справі позивач просить нарахувати компенсацію втрати частини доходів на суму пенсійних виплат, обчислених на підставі рішення суду.

Разом з цим, як встановлено судом та не заперечується позивачем, пенсійні виплати у вигляді доплати до пенсії ОСОБА_1 за період з 1.01.2016 по 5.11.2018 у зв`язку з її перерахунком на підставі рішення суду фактично позивачу не виплачені.

Наведене, з урахуванням викладених вище висновків суду щодо правозастосування, є підставою для висновку про відсутність підстав для нарахування компенсації втрати частини доходу, адже така компенсація нараховується одночасно з виплатою особі суми доходу, а позивачу такі виплати наразі не проведені.

При цьому суд зауважує, що правомірність дій пенсійного органу щодо невиплати позивачу пенсії, нарахованої на підставі рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 11.09.2018 у справі №1640/2565/18, не є предметом цього спору та не входить до предмета доказування у даній справі.

З урахуванням наведеного, у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в частині щодо нарахування компенсації втрати частини доходу належить відмовити з огляду на їх передчасність.

Щодо нарахування індексації на суму доходу у вигляді заборгованості з пенсійних виплат за період з 1.01.2016 по 5.11.2018, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

За змістом статті 2 вказаного Закону індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" визначено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Відповідно до пункту 1-1 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 №1078, Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком починаючи з березня 2003 р. - місяця опублікування Закону України від 6 лютого 2003 р. N 491-IV "Про внесення змін до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення".

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений в абзаці другому цього пункту.

Пунктом 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення передбачено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, державної допомоги та компенсаційних виплат, крім тих, які зазначені у пункті 3 цього Порядку).

Відповідно до пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення у разі підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, значення індексу споживчих цін у місяці, в якому відбувається підвищення, приймається за 1 або 100 відсотків.

Обчислення індексу споживчих цін для проведення подальшої індексації здійснюється з місяця, наступного за місяцем підвищення зазначених грошових доходів населення.

Сума індексації у місяці підвищення тарифних ставок (окладів), пенсій або щомісячного довічного грошового утримання, стипендій, виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, не нараховується, якщо розмір підвищення грошового доходу перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу.

Якщо розмір підвищення грошового доходу не перевищує суму індексації, що склалась у місяці підвищення доходу, сума індексації у цьому місяці визначається з урахуванням розміру підвищення доходу і розраховується як різниця між сумою індексації і розміром підвищення доходу.

У разі коли підвищення розмірів мінімальних соціальних гарантій, зазначених в абзаці першому цього пункту, не супроводжується зростанням грошових доходів громадян, передбачених пунктом 2 цього Порядку, грошові доходи індексуються на загальних підставах відповідно до пунктів 1-1 і 4 цього Порядку.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що під "підвищенням пенсії" розуміється тільки таке збільшення суми нарахування, яке здійснюється відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, тобто випадки, коли пенсія була неправомірно недонарахована і в подальшому на підставі рішення суду нарахована в належному обсязі, не належать до "підвищення пенсії" в розумінні пункту 5 Порядку проведення індексації грошових доходів населення.

Отже, здійснення пенсійним органом перерахунку пенсії на виконання рішення суду, не може слугувати підставою для здійснення нового нарахування споживчих цін для проведення індексації у зв`язку із зростанням доходів громадян, без перегляду їх мінімального розміру, оскільки фактично збільшення доходів позивача в контексті приписів законодавства про порядок підвищення пенсійного забезпечення та індексацію доходів громадян не відбулось.

Перерахунок пенсії з урахуванням спірних складових є відновленням порушеного права позивача на отримання належної виплати в розмірі, встановленому законом, та не може бути підставою для здійснення нової індексації із застосуванням нового рівня споживчих цін та відповідно для встановлення нового базового місяця для проведення індексації пенсії.

А тому підстави для окремого нарахування індексації на суму пенсійних виплат, обчислених на виконання рішення суду, відсутні.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та беручи до уваги норми чинного законодавства, якими урегульовані спірні відносини, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 повністю.

З огляду на ухвалення судом рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, за відсутності доказів понесення відповідачем судових витрат, підстав для їх розподілу немає.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 3.10.2017.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя К.І. Клочко