Справа № 569/1862/19
Суддя: Харечко С. П.
Дата ухвалення: 2019-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 569/1862/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 вересня 2019 року м.Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області в складі:

головуючого судді Харечка С.П.

з участю секретаря Левчук Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління ДАБІ у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 в обґрунтування позовної заяви зазначає, що 22 січня 2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеком П.П. винесено протиправно постанову про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 гривень за змістом якої позивачем виконуються будівельно-монтажні роботи з будівництва господарської будівлі, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління державної архітектурної інспекції у Рівненській області, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Зазначає, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» набув чинності у 2011 році, однак даних що господарська будівля була збудована в період дії закону, ні в протоколі, ні в постанові немає.

В судове засідання адвокат позивача Фесюка В.П. подав заяву, в якій підтримав обґрунтування позову і просив задовольнити вимоги позивача.

Ухвалою суду від 19 березня 2019 року залучено в якості другого відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в особі Управління ДАБІ у Рівненській області.

Відповідачі в судове засідання будучи належним чином повідомлені не з`явились.

Як вбачається з матеріалів справи Відповідачі двічі не прибули у судові засідання, які були перенесені за їх клопотаннями. Відповідач №2 станом на 24.09.2019 року подав клопотання про перенесення розгляду справи у звязку із звільненням представника ОСОБА_2 з посади завідувача сектора правової роботи, а інша особа, яка може здійснювати представництво відсутня в Управлінні. Суд вважає його необґрунтованим, в ньому не наведено поважних причин неявки представника до суду, а подане воно з підстав лише затягнути розгляд справи.

Слід зазначити, що статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У відзиві на позов головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек П.П. просить суд відмовити позивачу в задоволенні позову, вважає, що діяв в межах своїх повноважень та відповідно до вимог норм чинного законодавства України. Зазначив, що на підставі звернення гр. ОСОБА_3 було здійснено перевірку об`єкта за адресою АДРЕСА_1 , щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Держархбудінспекції від 08.09.2015 року №976. 29.12.2018 року складений Акт №563 за порушення: здійснено будівництво господарської будівлі без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління державної архітектурної інспекції у Рівненській області, чим порушив п.1 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», винесено припис та складено протокол про адміністративне правопорушення. 22.01.2019 року відносно позивача винесено оскаржувану постанову.

Суд, дослідивши матеріали письмові докази по справи, вважає, що позов підлягає до задоволення частково, з таких підстав.

Суд встановив, що відповідачем №1, на підставі направлення №563 від 22.12.2018 року, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Держархбудінспекції від 08.09.2015 року та у зв`язку із поданням заяви про проведення перевірки будівництва тимчасової споруди на АДРЕСА_1 .

За результатами проведеної перевірки 18.01.2019 року складено акт перевірки, яким встановлено, що позивачем вчинено порушення, а саме: ОСОБА_1 здійснено будівництво господарської будівлі без подання повідомлення про початок будівельних робіт до Управління Державної архітектурної інспекції у Рівненській області згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

29.12.2018 року відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 96 КУпАП. Як вбачається з протоколу ОСОБА_1 виконано будівництво господарської будівлі, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління Державної архітектурної інспекції у Рівненській області згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Постановою головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеком П. П. від 22 січня 2019 року, гр.. ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 гривень.

Зі змісту постанови убачається, що позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, а саме: виконуються будівельно-монтажні роботи з будівництва господарської будівлі, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Управління Державної архітектурної інспекції у Рівненській області, чим порушив п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. ст. 252, 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події складу адміністративного правопорушення, що має бути доведено шляхом надання доказів.

У відповідності до ст. 251 КпАП України доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показання технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП. У ній зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

У зв`язку з цим посадова особа зобов`язана розглянути всі сторони адміністративного правопорушення, оцінити його наслідки, переконатись, що внаслідок його вчинення не завдана значна шкода окремим громадянам або суспільству, дослідити обстановку, в якій вчинене порушення, особу порушника, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність та інше.

Висновок про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення має бути зроблений на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності (ст. 252 КУпАП).

Відповідно до статті 244-6 КУпАП, Органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42). .

Відповідно до частини 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше як через два місяці з дня його вчинення,, а при триваючому правопорушенні не пізніше як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

За змістом наведених норм початок перебігу строку накладення адміністративного стягнення пов`язується з днем його виявлення лише у випадку вчинення триваючого правопорушення.

Склад зазначеного правопорушення є триваючим, яке розпочинається з моменту початку виконання будівельних робіт та закінчується фактичним їх виконанням.

Судом встановлено, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек П.П. не зазначено, а ні в протоколі про притягнення до адміністративної відповідальності, а ні в постанові про притягнення особи до адміністративної відповідальності часу початку будівництва.

Частиною 4 ст. 96 КУпАП передбачено відповідальність за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні.

Згідно пояснень представника позивача, даними в судовому засіданні, будівельні роботи з будівництва прибудови до його житлового будинку завершені в 2010 році, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно.

Відповідачі не подали до суду доказів що конкретних даних про початок (закінчення)будівництва, а тому таке правопорушення не може вважатися триваючим у розумінні наведених правових норм.

В силу вимог ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Враховуючи, що відповідачем порушено строк накладення на адміністративного стягнення, а тому постанова про накладення на останнього адмінстягнення підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Щодо визнання дій головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича протиправними, суд зазначає наступне.

Згідно ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення субєкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення субєкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 7, 279, 280, 283 КУпАП, ст.ст. 77, 268, 286 КАС України, суд -.

Вирішив:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління ДАБІ у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити частково.

Постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича від 22 січня 2019 року № 2-Ф про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 96 КУпАП скасувати, провадження у адміністративній справі закрити.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з моменту отримання його копії.

Позивач: ОСОБА_1 , адреса АДРЕСА_1 , Іден. код. НОМЕР_1 .

Відповідач №1: головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичек Павло Петрович, адреса м. Рівне, вул.. 16 липня, 38.

Відповідач №2: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, адреса м. Рівне, вул.. 16 липня, 38.

Рішення виготовлене 24.09.2019 року.

Суддя Харечко С.П.