Справа № 826/13757/16
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2019-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

24 вересня 2019 року

м. Київ

справа №826/13757/16

адміністративне провадження №К/9901/26766/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Олендера І.Я.,

суддів: Гончарової І.А., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.12.2018 у справі №826/13757/16 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Баядера Логістик» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у місті Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в:

Не погодившись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС 18.09.2019 звернулося з касаційною скаргою до Верховного Суду. Одночасно заявником до касаційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 на постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.12.2018 у справі №826/13757/16.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку касаційного оскарження суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.12.2018 була прийнята у відкритому судовому засіданні за участю представників сторін. Повний текст постанови виготовлено 12.12.2018.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 11.01.2018, в той час, як касаційну скаргу до Верховного Суду подано заявником 18.09.2019, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку при поданні касаційної скарги скаржник посилається на те, що вперше Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС звернулося до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у справі №826/13757/16 в межах встановленого КАС України строку на касаційне оскарження.

Верховний Суду ухвалою від 27.02.2019 відмовив у задоволенні клопотання Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС про продовження строку для усунення недоліків касаційної скарги, а касаційну скаргу, на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, повернув скаржнику у зв`язку з неусуненням останнім недоліків касаційної скарги, які стали підставою для залишення такої касаційної скарги без руху (ненадання документа про сплату судового збору).

Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС вдруге 18.09.2019, тобто із значним пропуском встановленого КАС України строку, подало касаційну скаргу у справі №826/13757/16 до суду касаційної інстанції.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту 6 частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Доводи податкового органу про поважність причин пропуску строку при поданні касаційної скарги зводяться до того, що на момент подання касаційної скарги вперше скаржник, у зв`язку з проведенням безспірного списання коштів з рахунків Офісу великих платників податків ДФС в рамках інших виконавчих проваджень, був позбавлений можливості своєчасно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у даній справі, що стало підставою для її повернення. Також податковий органу вказує, оскільки Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС є структурним підрозділом Офісу великих платників податків ДФС без самостійного бюджету, що в повній мірі фінансується з Державного бюджету України, а розблокування рахунків та виділення відповідних коштів потребує певного часу, скаржник з об`єктивних та незалежних від його волі причин був позбавлених можливості своєчасно усунути недоліки касаційної скарги, які стали підставою для залишення касаційної скарги без руху.

На переконання заявника, приведення касаційної скарги у відповідність до положень КАС України, а саме надання документа про сплату судового збору №2230 від 22.08.2019 (фактично отримане Харківським управлінням Офісу великих платників податків ДФС 04.09.2019) та дотримання процесуальних строків касаційного оскарження при первинному зверненні до Верховного Суду є підставою для поновлення пропущеного строку та відкриття касаційної провадження у даній справі. Повернення касаційної скарги заявнику не позбавляє права на повторне звернення до суду касаційної інстанції; порушення порядку здійснення процесуальної дії касаційного оскарження не повинно впливати на доступ до правосуддя.

Разом з тим, наведені скаржником у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження підстави, не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Невиконання вимог ухвали про залишення касаційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну та не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження і доводи Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС щодо зупинення операцій з бюджетними коштами Офісу великих платників податків ДФС в рамках інших виконавчих проваджень, оскільки останній, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому зупинення на рахунку податкового органу фінансових операцій, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення касаційної скарги, та не повинно ставитись у залежність від правовідносин, у які податковий орган вступає в інших сферах його діяльності, зокрема, з приводу безспірного списання коштів з його рахунків на підставі виконавчих документів, оскільки ці фактори не є взаємопов`язаними.

Доводи податкового органу щодо тривалості проведення процедури сплати судового збору з огляду на те, що Харківське управління Офісу великих платників податків ДФС є структурним підрозділом Офісу великих платників податків ДФС, яке не наділене самостійними повноваженням сплачувати судовий збір, не може бути поважною причиною невиконання вимог ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху, оскільки орган доходів і зборів є суб`єктом владних повноважень, що здійснює свою діяльність на професійній основі, а тому неухильне виконання податковим органом своїх професійних обов`язків не повинно ставитись у залежність від організації діяльності такого державного органу. Вказана обставина є виключно проблемою внутрішньої організації роботи суб`єкта владних повноважень, яка не повинна впливати на своєчасність виконання процесуальних обов`язків з оскарження судових рішень.

При вирішенні питання про поновлення строку касаційного оскарження суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого статтею 329 КАС України строку касаційного оскарження до дати звернення з касаційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої касаційної скарги/відмови у відкритті касаційного провадження за вперше поданою касаційною скаргою до дати повторного звернення з касаційною скаргою і так далі.

Втім, у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження податковим органом не наведено жодних обґрунтованих доводів та не надано належних і допустимих доказів на підтвердження наявності у останнього об`єктивних перешкод, які унеможливили реалізацію права на повторне звернення (після постановлення 27.02.2019 Верховним Судом ухвали про повернення касаційної скарги заявнику) до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в найкоротші строки.

Враховуючи зазначене, суд не вбачає підстав для визнання, викладених скаржником у клопотанні про поновлення строку касаційного оскарження, причин пропуску такого строку поважними.

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк визначений законом, заявник має право звернутися до Верховного Суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого скаржник має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції заяву про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших обґрунтованих підстав на підтвердження поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Харківського управління Офісу великих платників податків ДФС на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 12.12.2018 у справі №826/13757/16 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Баядера Логістик» до Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у місті Донецьку Міжрегіонального головного управління ДФС про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

............................

І.Я. Олендер

І.А. Гончарова

Р.Ф. Ханова

Судді Верховного Суду