Справа № 120/2509/19-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

19 вересня 2019 р. Справа № 120/2509/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Богоноса М.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання: Лояніча В.О.

позивача: ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача: Бешлея І.В., Дмитрук Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про витребування доказів у справі

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Національної поліції у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

19.09.2019 позивачем подано клопотання про витребування доказів, у якому позивач просив:

- витребувати у слідчого першого слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань належним чином завірені копії протоколів допиту свідків у кримінальному провадженні № 0000477 від 12.06.2019 року, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за фактом заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_3

Обґрунтовуючи клопотання позивач зазначив, що підставою для прийняття оскаржуваного у справі наказу слугували матеріали службового розслідування, яким у його діях встановлено склад дисциплінарного проступку, що полягав у наданні дисциплінарній комісії завідомо неправдивих пояснень щодо обставин заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_3 Члени комісії зробили такий висновок через те, що у матеріалах службового розслідування наявні пояснення кількох свідків, які не узгоджуються із наданими ним поясненнями.

При цьому, на думку позивача, дисциплінарна комісія у ході проведення службового розслідування умисно не взяла до уваги пояснення інших свідків. Позивач зіслався на те, що показання цих свідків за своїм змістом є аналогічними із тими поясненнями, що ним надавалися під час службового розслідування. Як зазначено у клопотанні, такі пояснення перебувають у матеріалах кримінального провадження № 0000477 від 12.06.2019 року. Тому, з метою спростування тверджень відповідача про завідомо неправдивий характер його пояснень, позивач просив витребувати з Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованому у місті Хмельницькому копії протоколів допиту свідків у зазначеному кримінальному провадженні.

Представники відповідача у судовому засіданні щодо заявленого клопотання про витребування додаткових доказів заперечили, просили у його задоволенні відмовити. Як на підставу заперечень зіслалися на те, що відповідні докази є неналежними оскільки не стосуються предмету спору в цій адміністративній справі.

Постановляючи ухвалу за наслідком розгляду поданого позивачем клопотання, суд виходить із таких мотивів.

Як вбачається із матеріалів справи, предметом оскарження в межах цієї адміністративної справи є Наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 11.07.2019 № 1100 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП у Вінницькій області» в частині накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та Наказ начальника Головного управління Національної поліції у Вінницькій області від 12.07.2019 № 120 «щодо особового» в частині звільнення ОСОБА_1 з посади оперуповноваженого сектору карного розшуку Київського відділення поліції Вінницького відділу поліції ГУНП у Вінницькій області.

Фактичною підставою для притягнення позивача до відповідальності і, як наслідок, звільнення із служби у поліції стали результати службового розслідування, що оформлені "Висновком службового розслідування за фактом надзвичайної події що призвела до суспільного резонансу за участю працівників Київського відділення поліції Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Пивовара С.М.".

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Як передбачено п. 1 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Позивач як на підстави адміністративного позову зіслався на порушення процедури проведення службового розслідування так і на відсутність у його діях складу дисциплінарного проступку.

Частиною 2 ст. 73 КАС України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі обставини, в силу ч. 2 ст. 73 КАС України є предметом доказування у справі. При цьому, зазначені у ст. 72 КАС України дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КАС України, учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Про витребування доказів за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи, або про відмову у витребуванні доказів суд постановляє ухвалу (ч. 3 ст. 80 КАС України).

Однак суд сприяючи учасникам справи у процесі збиранні доказів, може прийняти рішення про витребування лише доказів, які відповідають вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

Зокрема, процесуальний закон у статтях 73 76 встановив такі критерії оцінки доказів як їх належність, допустимість, достовірність та достатність.

Згідно із ч. 1 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Належність доказів розуміють як наявність об`єктивного зв`язку між відомостями, які містяться в доказах, та фактах, які підлягають встановленню у справі. Належними визначає докази, які містять інформацію щодо предмету доказування, тож суд не повинен приймати до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування

З огляду на зазначене, обґрунтованість прийнятих відповідачем наказів, що стали предметом оскарження, у тому числі достатність зібраних матеріалів службового розслідування для прийняття спірних наказів буде надана судом за результатом дослідження "Висновку службового розслідування за фактом надзвичайної події що призвела до суспільного резонансу за участю працівників Київського відділення поліції Вінницького ВП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції Пивовара С.М.", який є належним письмовим доказом обставин у справі.

Щодо необхідності витребування копій протоколів допиту свідків у кримінальному провадженні № 0000477 від 12.06.2019 року, то суд не погоджується із аргументами позивача у цій частині, оскільки вказані документи не були предметом дослідження під час службового розслідування. Тому протоколи допиту свідків, витребувати які просить позивач, не є належними доказами у цій адміністративній справі.

При цьому, з огляду на аргументи позовної заяви позивача, судом буде надана оцінка повноті та об`єктивності проведеного службового розслідування не шляхом допиту інших осіб чи дослідження протоколів їх допиту, а з точки зору тих заходів які повинні б бути проведеними відповідачем, з огляду на підстави та приводи проведення службового розслідування, та обсягу і змісту заходів, що були вжиті за дійсних обставин у справі.

Враховуючи зазначене, клопотання позивача про витребування додаткових доказів задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 80, 241, 248, 256 КАС України суд,

УХВАЛИВ

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів у справі № 120/2509/19-а відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя Богоніс Михайло Богданович