Справа № 757/52251/18-а
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Безименної Н.В.,

Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання: Лещенко В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві у порядку ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області в особі головного інспектора будівельно-наглядового відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та будівництва Трохименка Артема Олександровича на рішення Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області в особі головного інспектора будівельно-наглядового відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та будівництва Трохименка Артема Олександровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року позивач, ОСОБА_1 , звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просила:

- скасувати постанову № А-0810/3 від 08.10.2018 року про адміністративне правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2019 року адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, порушено норми матеріального права.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, у судове засідання не з`явилися. Про причини своєї неявки суд не повідомили.

Враховуючи, що у матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів на місці ухвалила проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представників сторін.

Згідно ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Заслухавши в судовому засіданні суддю доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у період з 12.09.2018 року по 20.09.2018 року на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 10.09.2018 року №695.18/03 (а.с. 73), звернення гр. ОСОБА_2 (вх. № 10/10-4-0609/4 від 06.09.2018 року) (а.с. 74) Департаментом відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 проведено позапланову перевірку на об`єкті: АДРЕСА_1 .

Перевіркою було встановлено: «За адресою: АДРЕСА_1 , у спільній частковій власності гр.. ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , відповідно до Свідоцтва про право власності на житло № 761 від 25.07.2018 року та Витягу з Державного реєстру речових прав від 27.08.2018 № 135544956 перебуває квартира № 3 загальною площею 42,0 кв.м.

На момент проведення перевірки виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири № 3 та влаштування тераси, а саме, виконано роботи зі збільшення віконного прорізу житлової кімнати №4 (площею 14,3 кв.м.) та роботи із влаштування тераси до вказаної кімнати.

За результатом перевірки було складено Акт № Т-2009/2 (а.с. 75).

Стосовно позивача було також винесено припис від 26.09.2018 року № С-2609/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с. 83) та припис від 26.09.2018 року №С-2609/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 85).

Окрім того, був складений протокол про адміністративне правопорушення від 26.09.2018р. за № З-Л-А-2609/1 (а.с. 87). Всі вищевказані документи було направлено позивачеві поштовим зв`язком.

В подальшому, за результатом розгляду справи винесено постанову від 08 жовтня 2018 року №А-0810/3 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1, 5, 12 ст. 96 КУпАП (а.с. 89), яка була надіслана на адресу позивача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом від 11.10.2018року №179.

Вважаючи, що постанова про накладення адміністративного стягнення є протиправною та необґрунтованою, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив та зазначив, що відповідачем не доведено правомірності прийнятого рішення

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553).

Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, згідно з пунктом 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення гр. ОСОБА_2 (вх. № 10/10-4-0609/4 від 06.09.2018 року) (а.с. 74) Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 10.09.2018 року №695.18/03 (а.с. 73)

Відповідно до пунктів 16, 17, 20 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що перевіркою відповідача було встановлено: «За адресою: АДРЕСА_1 , у спільній частковій власності гр.. ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , відповідно до Свідоцтва про право власності на житло № 761 від 25.07.2018 року та Витягу з Державного реєстру речових прав від 27.08.2018 № 135544956 перебуває квартира № 3 загальною площею 42,0 кв.м.

На момент проведення перевірки виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири № 3 та влаштування тераси, а саме, виконано роботи зі збільшення віконного прорізу житлової кімнати №4 (площею 14,3 кв.м.) та роботи із влаштування тераси до вказаної кімнати.

За результатом перевірки було складено Акт № Т-2009/2 (а.с. 75).

Стосовно позивача було також винесено припис від 26.09.2018 року № С-2609/6 про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с. 83) та припис від 26.09.2018 року №С-2609/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 85). Окрім того, був складений протокол про адміністративне правопорушення від 26.09.2018р. за № З-Л-А-2609/1 (а.с. 87).

В подальшому, за результатом розгляду справи винесено постанову від 08 жовтня 2018 року №А-0810/3 по справі про адміністративне правопорушення за ч. 1, 5, 12 ст. 96 КУпАП (а.с. 89), яка була надіслана на адресу позивача засобами поштового зв`язку рекомендованим листом від 11.10.2018року №179.

Відповідними частинами 1, 5, 12 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено відповідальність за: порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд; виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1); незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Так, при винесенні постанови від 08 жовтня 2018 року №А-0810/3 у справі про адміністративне правопорушення, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності, відповідач виходив з того, що ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири № 3 та влаштування тераси, а саме виконано роботи зі збільшення віконного прорізу житлової кімнати № 4 та роботи із влаштування тераси до вказаної кімнати. В апеляційній скарзі відповідач так само стверджує, що позивачем здійснено роботи з реконструкції.

Щодо правомірності притягнення відповідачем ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення за здійснення реконструкції квартири із влаштуванням тераси, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності.

Згідно з ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I - III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.

Правовий аналіз вищезазначених норм чинного законодавства, порушення яких встановлено під час проведення перевірки, дає змогу дійти висновку, що ключовою ознакою наявності чи відсутності в діях позивача ознак правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в даному випадку, є виконання позивачем будівельних робіт, а саме реконструкції без дотримання погоджувальної процедури, передбаченої ч. 1 ст. 34, ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Поняття «Будівельні роботи» визначено в Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 №466.

Зокрема, відповідно до п. 2 зазначеного Порядку №466 під будівельними роботами розуміються роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Додатком «Б» до ДБН А.2.2-3-2004 «Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва» визначено, що реконструкція - перебудова існуючих об`єктів виробничого та цивільного призначення, пов`язана з удосконаленням виробництва, підвищенням його техніко-економічного рівня та якості вироблюваної продукції, поліпшенням експлуатації та проживання, якості послуг, зміною основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, показників (кількість продукції, потужність, функціональне призначення, геометричні розміри).

З адміністративного позову вбачається, що позивачем на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 було здійснено накриття металевою конструкцією входу в підвал, який знаходиться під вікном квартири позивача.

Позивачем до адміністративного позову додано фото, з яких вбачається, що дане металеве накриття не має фундаменту, знаходиться при стіні будинку на місці попереднього металічного накриття, яке було зіпсоване та виконує функцію накриття входу в підвал, який знаходиться безпосередньо під вікном квартири, в якій проживає позивач.

З наданих позивачем фото вбачається, що відповідне накриття жодним чином не є терасою і, відповідно, не може бути ідентифіковане як реконструкція, про що помилково вказує відповідач.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

До того ж, згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів звертає увагу, що відповідачем під час розгляду даної адміністративної справи не було надано жодних доказів, а саме фотофіксації для доведення факту здійснення позивачем саме реконструкції квартири з влаштуванням тераси.

В той же час, позивачем до адміністративного позову додано матеріали фотофіксації, якими спростовуються твердження відповідача про здійснення реконструкції квартири із влаштуванням тераси на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 .

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області в особі головного інспектора будівельно-наглядового відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та будівництва Трохименка Артема Олександровича не було доведено правомірності прийнятого рішення, а відтак оскаржувана постанова № А-0810/3 від 08.10.2018 року про адміністративне правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн. підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги відповідача жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2019 року.

Статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Відповідно до частини першої статті 271 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області в особі головного інспектора будівельно-наглядового відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та будівництва Трохименка Артема Олександровича про скасування постанови про адміністративне правопорушення.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши у судовому засіданні доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області в особі головного інспектора будівельно-наглядового відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та будівництва Трохименка Артема Олександровича на рішення Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2019 року - залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду міста Києва від 06 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Повний текст виготовлено 25.09.2019.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді Н.В. Безименна,

А.Ю. Кучма