Справа № 300/1537/19
Суддя: Грицюк П.П.
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" вересня 2019 р. справа № 300/1537/19

м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:

судді Грицюка П.П.,

за участю секретаря судового засідання Ткачука І.М.,

представника позивача - Богусевич Г.С.,

відповідача - ОСОБА_2. ,

представника відповідача - ОСОБА_8

третьої особи - ОСОБА_3

представника третьої особи - ОСОБА_9

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_2 , третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , про знесення самовільно здійсненного будівництва господарської споруди, -

ВСТАНОВИВ:

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_3 , про знесення господарської споруди збудованої із відхиленням від схеми забудови будівельного паспорта (том 1, а.с. 5-13).

Разом з адміністративним позовом представником Державної архітектурно-будівельної інспекції України подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду (том 1, а.с. 64-66).

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23.07.2019 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та поновлено відповідний процесуальний строк. Відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (том 1, а.с. 1-2).

13.08.2019 року позивачем подано до суду клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_4 , як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивач, оскільки він є співвласником житлового будинку та земельної ділянки, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1 , тому рішення у даній справі може вплинути на його права та обов`язки (том 1, а.с. 77-78).

Зважаючи на обставини, визначені в позовній заяві, клопотанні від 13.08.2019 року, відзиві на позовну заяву, за відсутності можливості повного та всебічного розгляду даної адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, суд ухвалою від 11.09.2019 року ухвалив розгляд даної адміністративної справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження із проведенням судового засідання та залучено ОСОБА_4 як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача (том 2, а.с.1-2).

13.08.2019 року від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження у справі (том 2, а.с. 99-101).

Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23.07.2019 року відмовлено відповідачу в задоволення даної заяви (том 2, а.с. 26-29).

Позовні вимоги мотивовані тим, що на підставі звернення громадянина ОСОБА_3 від 20.12.2017 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (далі Управління) було проведено плановий захід щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За результатом даного заходу було складено акт, протокол про адміністративне правопорушення, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Приписом зобов`язано відповідача усунути виявлені порушення шляхом виготовлення дозвільних документів або приведення об`єкта до первинного стану та встановлено строк виконання припису. Відповідач у вказані строки порушення зазначені у приписі не усунув, тому Управління звернулось до суду про знесення самовільно здійсненого будівництва господарської споруди. Позивач просив позов задовольнити повністю.

Відповідач направив на адресу суду відзив, який надійшов 13.08.2019 року (том 1, а.с. 107-114), із відповідними доказами (том 1, а.с. 115-155). У відзиві зазначив, що будівництво спірної господарської споруди (будівлі) з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, визначеної будівельним паспортом, не порушує права як третьої особи ОСОБА_3 , так і інших осіб. У позовній заяві також не наведено позивачем, які саме суспільні інтереси порушуються наявністю самочинно збудованої господарської будівлі, в чому це виражається, чи якої конкретно шкоди і яким саме суспільним інтересам завдає, чим це підтверджується на даний час. Також в позовній заяві не наведено, які саме будівельні норми і правила порушені при будівництві спірної господарської будівлі, крім її будівництва в іншому місці, ніж це визначено схемою забудови земельної ділянки у будівельному паспорті, наскільки вони є істотні, як негативно вони впливають на даний час чи можуть вплинути в майбутньому та на кого чи на що саме. Просив в задоволенні позову відмовити.

02.09.2019 року позивачем подано до суду відповідь на відзив (том 1, а.с. 248-250). У відповіді на відзив представником зазначено, що вказана господарська споруда розміщена не у відповідності схеми забудови визначеної будівельним паспортом, як наслідок направляються численні скарги ОСОБА_3 про проведення перевірки та вжиття заходів щодо знесення самочинного будівництва, відповідно права та інтереси третіх осіб порушуються. Також вказано, що жодних перешкод на усунення порушення державних стандартів, норм і правил не було. Невиконання вимог припису є самостійною підставою для звернення до суду згідно ст. 38 Закону № 3038-VI, а не тільки сам факт порушення прав та інтересів третіх осіб.

Третя особа ОСОБА_3 , 16.08.2019 року направив на адресу суду письмові пояснення (том 1, а.с. 159-174). В вищевказаних письмових пояснення зазначив, що господарська споруда створює санітарну загрозу для його сім`ї і садиби, яка полягає у тому, що протягом 7 останніх років відповідач систематично змінює призначення і спосіб використання цієї споруди, яка знаходиться на відстані 0,9 метрів до його житлового будинку. Зокрема на його подвір`я поширюється стійкий, неприємний аміачний запах від спірної споруди, яка постійно втягує в себе випари від нагромаджень відходів тваринного походження та значні скупчення роїв різного роду комах. Також вказав, що дана самочинна споруда відповідача розташована з південно-східної сторони його садиби, а це значною мірою затінює його земельну ділянку і вікна житлового будинку, а необладнаний водовідведенням дах споруди відповідача, повністю направлений у бік його садиби. В результаті цього значна кількість води і снігу з цього даху заливає і затоплює його земельну ділянку. Просив позов задовольнити повністю.

23.09.2019 року третьою особою ОСОБА_4 було подано до суду письмові пояснення (том 2, а.с. 13-16). У даних поясненнях повністю підтримав позовну заяву ДАБІ України до ОСОБА_5 про знесення самочинної споруди, пояснення третьої особи (Сіщука В.П.), відповідь на відзив від 23.08.2019 року та заперечив проти відзиву на позовну заяву та клопотання про зупинення провадження у адміністративній справі. Просив прийняти рішення про знесення самовільно здійсненого будівництва спірної господарської споруди.

Представник позивача у судовому засіданні заявлені вимоги підтримала з підстав, зазначених в адміністративному позові та відповіді на відзив.

Відповідач та представник відповідача проти позову заперечили з мотивів, викладених в відзиві на позов 13.08.2019 року.

Треті особи, яка не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 просили позов задовольнити повністю з підстав, наведених у письмових поясненнях.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, заслухавши вступні слова представників сторін, третьої особи та його представника, дослідивши подані докази, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

Так, на підставі звернення громадянина ОСОБА_3 від 20.12.2017 року, Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області було видано наказ від 26.12.2017 №879-П та направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 26.12.2017 №905/1009/m.7/2017 щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

З виходом на місце було встановлено, що будівництво господарської споруди здійснено з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки будівельного паспорта, чим забудовником порушено п. 1 ч. 1 ст. 25 Закону України «Про основи містобудування», дані порушення зафіксовано у акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 905/1009/m.7/2017.

Рішенням від 03.01.2018 № 1 скасовано повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 03.09.2012 №ІФ 2.

13.02.2018 року Управлінням зареєстровано чергову скаргу ОСОБА_3 , на підставі якої видано наказ від 01.03.2018 № 79-П/1009/1.5/2018 та направлення для проведення планового (позапланово) заходу від 01.03.2018 № 79/1009/m.7/2018 (том 1, а.с. 14) щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

У період з 01.03.2018 року по 06.03.2018 року ОСОБА_6 була здійснена позапланова перевірка щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті із будівництва господарської споруди по АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки складено: акт щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 06.03.2018 року (том 1 а.с. 15-23); протокол про адміністративне правопорушення від 06.03.2018 року (том 1, а.с. 24-25); припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.03.2018 року (том 1 а.с.26).

Згідно складеного акту, виявлено порушення законодавства у сфері містобудування та архітектури, а саме здійснено будівництво господарської будівлі з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, будівельного паспорта.

Приписом від 06.03.2018 року зобов`язано позивача усунути виявленні порушення шляхом виготовлення дозвільних документів або приведення до первинного стану об`єкта, який збудовано з відхиленням від схеми забудови будівельного паспорта.

Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 15.03.2018 року ОСОБА_7 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП (том 1, а.с.27).

ОСОБА_2 не погодившись із зазначеним вище приписом оскаржила його до Івано-Франківського окружного адміністративного суду.

Рішенням від 27.07.2018 року у справі № 809/664/18 відмовлено у задоволенні позовних вимог (том 1 а.с. 203-205). Постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 27.07.2018 року в адміністративній справі № 809/664/18 залишено без задоволення, а вказане рішення без змін (том 1 а.с. 206-211).

Так, даним рішенням у справі № 809/664/18 зазначено, що оскільки в судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт порушення позивачем вимоги Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", а саме здійснення будівництва з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, припис від 06.03.2018 року про усунення вказаних порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил відповідачем винесено правомірно, в межах наданих повноважень, та з дотриманням порядку для його прийняття.

Суд констатує, що вказані обставини не підлягають доказуванню, оскільки відповідно до частини 4 статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

У період з 14.02.2019 року по 19.02.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. було проведено позапланову перевірку господарських будівель по АДРЕСА_2 .

За результатами перевірки складено: акт проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 19.02.2019 (том 1 а.с. 29-35); протокол про адміністративне правопорушення від 19.02.2019 (том 1 а.с. 36-37); постанову по справі про адміністративне правопорушення від 28.02.2019 № 16/1009/m.6/2019 (том 1 а.с. 38).

Згідно вищевказаного акту виявлено порушення вимог законодавства, а саме не виконання вимог припису від 06.03.2018 року щодо виготовлення дозвільних документів та відповідно до постанови по справі про адміністративне правопорушення від 28.02.2019 року притягнуто до адміністративної відповідальності шляхом накладення штрафу у сумі 5100,00 гривень.

Суд зазначає, що станом на момент подання вказаного позову, вище перелічені постанови, приписи та протоколи, винесені Інспекцією є чинними та не скасованими.

У зв`язку із не виконанням відповідачем в установленні строки, вимог встановлених у приписі, позивач звернувся з даним позовом до суду.

При вирішенні вказаного спору суд виходив з такого нормативно-правового регулювання спірних правовідносин.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих па дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до пп. 1 п. 2 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням, зокрема, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Зокрема, п. 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно п. 7 Порядку №553 однією із підстав для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Законом України «Про архітектурну діяльність» визначено правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно із положеннями ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, що визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Суд зазначає, що відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Частиною 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Вищевказані положення дублюються також пунктом 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Частинами 1-4 статті 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

При цьому, як передбачено положеннями частини 1 статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як передбачено положеннями частиною 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із положеннями частини 1 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом - частина 7 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Частиною 2 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що за рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України «Про виконавче провадження».

При цьому частиною 1 статті 376 Цивільного кодексу України передбачено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без належного дозволу чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок - частина 4 статті 376 ЦКУ.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану - частина 7 статті 376 ЦКУ.

Судом встановлено, що будівництво господарської споруди проведено позивачем за відсутності будівельного паспорта, так як будівля, яка б мала бути споруджена відповідно до наявного у ОСОБА_2 будівельного паспорта, запланована у іншому місці. Тобто, у зв`язку з здійсненням будівництва з відхиленням від схеми забудови земельної ділянки, господарська споруда фактично збудована без відповідного будівельного паспорта.

Дані обставини підтверджуються поясненнями сторін та третьої особи і дослідженими судом будівельним паспортом на забудову земельної ділянки за адресою: Свободи АДРЕСА_2 Яремче та проектом господарської будівлі від 2012 року.

В судовому засіданні встановлено, що відповідна господарська споруда не введена в експлуатацію, крім того відповідачем на підставі рішення головного інспектора будівельного нагляду від 03.01.2018 року за №1 скасовано реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 03.09.2012 року за №ІФ2 та виключено запис з Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, що підтверджує досліджена в якості письмового доказу копія наказу від 03.01.2018 року за №1 (том 1 а.с.55).

Також, суд зазначає, що за наслідками вищевказаної перевірки суб`єктом владних повноважень винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 06.03.2018 (а.с.26). Приписом зобов`язано позивача усунути виявленні порушення шляхом виготовлення дозвільних документів або приведення до первинного стану об`єкта, який збудовано з відхиленням від схеми забудови будівельного паспорта.

У період з 14.02.2019 року по 19.02.2019 року головним інспектором будівельного нагляду Яворським М.Й. було проведено позапланову перевірку господарських будівель по АДРЕСА_2 , у зв`язку із перевіркою виконання припису від 06.03.2018 року. Відповідно до акту від 19.02.2019 року складеного за результатами перевірки встановлено, що відповідач вимоги припису від 06.03.2018 року не усунув.

Суд констатує, що за наявних обставин позивач мав всі підстави звернення до суду із позовом про знесення самовільно здійсненого будівництва господарської споруди.

Водночас суд не бере до уваги твердження відповідача про те, що він не міг виконати вимоги припису від 06.03.2018 року у зв`язку із тим, що ухвалою Яремчанського міського суду від 10.05.2018 у справі № 354/303/18 вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони відділу містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства виконкому Яремчанської міської ради видавати/погоджувати відповідачу будь-які документи дозвільного характеру та заборони Управлінню Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області реєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт по будівництву господарської будівлі та заборонити вводити в експлуатацію господарську будівлю. Дана ухвала скасована згідно постанови Івано-Франківського апеляційного суду від 06.11.2018 року, тобто із вказаного часу жодних перешкод на усунення порушення державних стандартів, норм і правил не було.

Крім того, суд зазначає, що оскарження вищезазначеної ухвали до суду касаційної інстанції не перешкоджає виконання рішення суду апеляційної інстанції.

Відповідач у відзиві вказав на відсутність підстав для знесення самочинно збудованого об`єкту, враховуючи наявність угоди між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (том 1 а.с. 122) та на факт порушення вимог архітектурно-будівельного законодавства при будівництві Сіщуком В.П. сусіднього житлового будинку.

З даного приводу суд звертає увагу на те, що ці обставини є самостійними та підлягають розгляду в окремому провадженні в цивільній чи адміністративній справі та жодним чином не спростовують допущене ОСОБА_2 порушення вимог архітектурно-будівельного законодавства при будівництві господарської споруди по АДРЕСА_2 .

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивач правомірно заявив вимоги про знесення самочинно збудованої будівлі, оскільки відповідач в установлений термін добровільно не виконав вимоги, встановлені в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Отже, наявні всі підстави для зобов`язання ОСОБА_2 знести самочинно збудований об`єкт: здійснити знесення самовільно здійсненого будівництва господарської споруди по АДРЕСА_2 з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням цього будівництва за рахунок ОСОБА_2

Вказаний припис Департаменту ДАБІ пройшов процедуру оскарження та відповідно до рішень судів є чинним та не скасованим. Доказів про те, що відповідачем вживалися заходи з метою усунення зазначених у приписі порушеннях, ОСОБА_2 не надано.

Ураховуючи те, що відповідач без розроблення проектної документації та відповідних дозвільних документів з істотними порушеннями будівельних норм і правил провів будівництво господарської споруди, а також не виконав у встановлений строк вимоги припису Департаменту ДАБІ про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на підставі положень статті 376 ЦК України вважає обґрунтованими позовні вимоги Державної архітектурно-будівельної інспекції України про зобов`язання ОСОБА_2 знести об`єкт самочинного будівництва.

Відповідно до статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно статті 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Враховуючи вищевикладене, суд з врахуванням всіх обставин справи та доказів які містяться в матеріалах справи дійшов до висновку про задоволення позовних у повному обсязі.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Зобов`язати ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), знести самовільно збудовану господарську споруду за адресою: АДРЕСА_3 .

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції або через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (), вул. І.Франка, 4, м. Івано-Франківськ, 76000;

ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), АДРЕСА_3 ;

ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ), АДРЕСА_4 ;

ОСОБА_4 (ідентифікаційний номер НОМЕР_3 ), АДРЕСА_5 .

Суддя Грицюк П.П.

Рішення складене в повному обсязі 27 вересня 2019 р.