Справа № 540/908/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/908/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Мельник О.О.,

за участю представників:

позивача - адвоката Колганової Ю.М.

відповідача - Кальницької М . І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Херсонська теплоелектроцентраль" до Південного офісу Держаудитслужби, Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області про визнання протиправною та скасування вимоги про усунення порушень,

встановив:

I. Зміст позовних вимог

26 квітня 2019 року Акціонерне товариство "Херсонська теплоелектроцентраль" (надалі - позивач, АТ "Херсонська ТЕЦ"), звернулося до суду з позовом до Державної аудиторської служби України, у якому просить визнати протиправним та скасувати акт індивідуальної дії - вимогу Управління Південного офісу Державної аудиторської служби в Херсонській області до Акціонерного товариства "Херсонська теплоелектроцентраль" про усунення порушень законодавства, виявлених ревізією від 29.03.2019 р. № 15-21-05-21-14/1254-2019.

II. Позиція позивача та заперечення відповідачів

Відповідно до змісту позовної заяви та відповіді на відзив, яка надійшла до суду 15.08.2019 року, вказані позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що вимога Управління Південного офісу Державної аудиторської служби в Херсонській області 29.03.2019 р. № 15-21-05-21-14/1254-2019 є протиправною, оскільки відповідачем не конкретизовано, яким шляхом слід усунути виявлені під час ревізії фінансові правопорушення, а містить лише вказівку про усунення виявлених порушень законодавства та необхідність надання вичерпної інформації про вжиті заходи. За позицією позивача, зміст спірної вимоги зводиться до спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених законодавчих актів, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень. З посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 08.05.2018 року по справі № 826/3350/17, позивач зазначає, що в світлі обов`язкового характеру спірної вимоги в частині корегування роботи підконтрольної установи зазначені у позові обставини є порушенням вимог закону в частині змісту вимоги як акта індивідуальної дії. Також позивач наголошує на тому, що ним не було допущено тих фінансових правопорушень, які було встановлено у ході проведеної ревізії. Крім того, на думку позивача, окремої уваги заслуговує пункт 8 оскаржуваної вимоги щодо усунення порушень, виявлених під час проведення попередньої ревізії - акт від 07.03.2017 № 15-21-05-13/04. За позицією позивача, невиконання попередньої вимоги відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» є підставою для контролюючого органу звернутися до суду з відповідним позовом. Натомість, повторна вимоги про усунення виявленого при попередній ревізії порушення, не усунутого при виконанні раніше направленої вимоги, не передбачена законодавством як спосіб дії контролюючого органу в такій ситуації.

31 липня 2019 року представниками Південного офісу Держаудитслужби та Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області надано спільний відзив на позовну заяву, у якому заперечують проти задоволення позову в повному обсязі, вважають його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав. Відповідно до п.3.4.3.1. Плану проведення заходів державного фінансового контролю Південного офісу Держаудитслужби на IV квартал 2018 року головним державним аудитором за участю ревізійної групи проведено планову виїзну ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності в Акціонерному товаристві «Херсонська теплоелектроцентраль» за період з 01.01.2012 по 01.10.2018 року, у ході якої встановлено фінансові порушення, що призвели до втрат на загальну суму 1 667 300,00 грн. Керівнику АТ «Херсонська ТЕЦ» листом від 29.03.2019 № 15-21-05-21-14/1254-2019 направлені вимоги про усунення порушень законодавства, виявлених ревізією. Відповідачі вважають вказану вимогу обґрунтованою, конкретизованою та такою, що спрямована на приведення роботи підконтрольної установи у відповідність із вимогами законодавства у майбутньому. При цьому, відповідачі вважають необґрунтованим посилання позивача на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 08.05.2018 року по справі № 826/3350/17, оскільки остання правова позиція Верховного Суду у аналогічних правовідносинах викладена у постанові від 02.07.2019 року по справі № 826/2525/15, у якій зазначає, що в органу державного фінансового контролю є право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних об`єктів, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки. З огляду на викладені обставини відповідачі просять суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 21.05.2019 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 21 червня 2019 р.

Судові засідання, призначені на 21.06.2019 р., 08.07.2019 р., не відбулися у зв`язку з перебуванням судді Дубровної В.А. на лікарняному та у відрядженні, призначено судове засідання на 19.07.2019 року.

Ухвалою суду від 19.07.2019 р. здійснено заміну відповідача Державну аудиторську службу України на належного - Південний офіс Держаудитслужби (місце знаходження 65107, м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ) ( далі - відповідач-1), залучено до участі у справі в якості другого відповідача - Управління Південного офісу Держаудитслужби у Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Преображенська, буд. 28) (далі - відповідач-2), вирішено продовжити розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 09.08.2019 р.

Протокольною ухвалою суду від 09.08.2019 р. відкладено підготовче судове засідання до 16.08.2019 р.

Ухвалою суду від 16.08.2019 року закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 11.09.2019 року.

Протокольною ухвалою суду від 11.09.2019 року оголошено перерву в судовому засіданні до 18.09.2019 року.

В судовому засіданні 18.09.2019 року проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини

Відповідно до п.3.4.3.1. Плану проведення заходів державного фінансового контролю Південного офісу Держаудитслужби на IV квартал 2018 року, на підставі направлення від 26.11.2018 № 467, виданого начальником управління Держаудитслужби в Херсонській області Круковським Д.В., головним державним аудитором Власенком Ю.М. за участю ревізійної групи проведено планову виїзну ревізію окремих питань фінансово-господарської діяльності в Акціонерному товаристві «Херсонська теплоелектроцентраль» за період з 01.01.2012 по 01.10.2018 року, за результатами якої складено акт ревізії від 26 лютого 2019 року № 15-21-05-13/2.

За результатами ревізії встановлено факт не усунення АТ «Херсонська ТЕЦ» порушень, встановлених попередньою ревізією, згідно акту ревізії від 07.03.2019 року № 15-21-05-13/04 на загальну суму 9 663 580,00 грн., а також факт вчинення АТ «Херсонська ТЕЦ» фінансових порушень, що призвели до втрат на загальну суму 1667,3 тис. грн.

11.03.2019 року АТ «Херсонська ТЕЦ» направлено на адресу Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області заперечення (зауваження) № 01-4-1/551 до акту ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності в Акціонерному товаристві «Херсонська теплоелектроцентраль» за період з 01.01.2012 по 01.10.2018 року № 15-21-05-13/2 від 26.02.2019 року, які є неприйнятими згідно Висновку, затвердженого заступником начальника управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 26.03.2019 року.

На підставі акту ревізії Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області було сформовано і направлено позивачу вимогу від 29 березня 2019 року №15-21-05-21-14/1254-2019 «Про усунення порушень законодавства, виявлених ревізією», в якій викладено суть фінансових порушень та суми завданих збитків, а також надано строк для їх усунення.

У вказаній вимозі відповідач 2 вимагав: усунути виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку. Розглянути матеріали ревізії на виробничій нараді, розробити заходи щодо усунення вказаних в акті ревізії фінансових порушень, розглянути питання про притягнення осіб, винних в допущених порушеннях (надати копії протоколів виробничих нарад, наказів щодо розгляду результатів ревізії, заходів, наказів про притягнення до відповідальності).

Встановлено строк виконання вказаної вимоги, зокрема вичерпну інформацію про вжиті заходи з усунення порушень разом з завіреними копіями підтверджуючих первинних, розпорядчих та інших документів надати на адресу управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області в термін до 29.04.2019 року.

Крім того, у вказаній вимозі роз`яснено наслідки її невиконання. Зокрема зазначено, що відповідно до п. 8,10 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» у випадку, якщо АТ «Херсонська ТЕЦ» не буде забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження, використання активів, управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області має право звернутися до суду в інтересах держави. У разі не усунення виявлених порушень законодавства в установлений строк орган державного фінансового контролю на підставі п. 15 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 29.11.2006 року № 1673 «Про стан фінансово-бюджетної дисципліни, заходи щодо посилення боротьби з корупцією та контролю за використанням державного майна і фінансових ресурсів» ініціює розгляд питання про відповідність керівника установи займаній посаді / розірвання контракту з керівником суб`єкта господарювання державного сектору економіки.

Не погоджуючись з вимогами, викладеними в листі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 29 березня 2019 року №15-21-05-21-14/1254-2019 «Про усунення порушень законодавства, виявлених ревізією», позивач звернуся до суду з цим позовом.

ІІІ. Правова оцінка суду

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі - Закон №2939-XII).

Згідно з частиною першою статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, є Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) (пункт 1 Положення про Держаудитслужбу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 року № 43; далі - Положення № 43).

У частині другій статті 2 Закону № 2939-XII визначено, що державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно зі статтею 4 Закону № 2939-XII інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Відповідно до пунктів 7, 13 частини першої статті 10 Закону № 2939-XII органу державного фінансового контролю надається право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.

Так, відповідно до підпункту 9 пункту 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Частиною другою статті 15 Закону № 2939-XII визначено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Процедура проведення інспектування в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), а на підставі рішення суду - в інших суб`єктів господарювання, визначено Порядком проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року № 550 (зі змінами і доповненнями; далі - Порядок № 550).

У пункті 3 Порядку № 550 містяться наступні визначення:

фінансово-господарська діяльність об`єкта контролю - сукупність рішень, дій та операцій, які об`єкт контролю приймає та здійснює в частині володіння, використання та розпорядження фінансовими ресурсами, необоротними та іншими активами;

акт ревізії - це документ, який складається посадовими особами органу державного фінансового контролю, що проводили ревізію, фіксує факт її проведення та результати; заперечення, зауваження до акта ревізії (за їх наявності) та висновки на них є невід`ємною частиною акта;

винні особи - це особи, які відповідно до покладених на них обов`язків та законодавства були відповідальні за фінансово-господарські операції, проведені з порушенням законодавства, та/або дії (бездіяльність) яких призвели до такого порушення.

За змістом пунктів 45, 46 Порядку № 550 у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому. Якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування. Про усунення виявлених ревізією фактів порушення законодавства цей об`єкт контролю у строк, визначений вимогою про їх усунення, повинен інформувати відповідний орган державного фінансового контролю з поданням завірених копій первинних, розпорядчих та інших документів, що підтверджують усунення порушень.

Відповідно до пункту 50 Порядку № 550 за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення, зокрема: притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю; звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.

Аналіз наведених вище положень законодавства дає підстави вважати, що орган державного фінансового контролю уповноважений здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти підконтрольній установі обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень. Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства.

Щодо відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не підлягають примусовому стягненню шляхом пред`явлення вимоги. Такі збитки відшкодовуються в добровільному порядку або шляхом звернення органу державного фінансового контролю до суду з відповідним позовом. При цьому, наявність чи відсутність збитків, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає позов про відшкодування збитків, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

Таку правову позицію стосовно вирішення спорів визначеної категорії неодноразово висловлював Верховний Суд у постановах від 23 квітня 2019 року (справа №820/339/17), від 28 березня 2019 року (справа №813/1745/17), від 21.08.2019 року (справа № 826/9924/18).

Отже, підсумовуючи викладене, суд дійшов висновку, що орган фінансового контролю має право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання без додаткових заходів лише в частині усунення допущених порушень законодавства, не пов`язаних зі стягненням виявлених в ході перевірки збитків.

У справі, що розглядається, відповідачем 2 пред`явлено АТ «Херсонська ТЕЦ» вимогу щодо усунення виявлених порушень законодавства, в якій орган фінансового контролю вимагав від позивача: 1) усунути виявлені порушення законодавства в установленому законодавством порядку. 2) розглянути матеріали ревізії на виробничій нараді, розробити заходи щодо усунення вказаних в акті ревізії фінансових порушень, розглянути питання про притягнення осіб, винних в допущених порушеннях (надати копії протоколів виробничих нарад, наказів щодо розгляду результатів ревізії, заходів, наказів про притягнення до відповідальності).

Отже, за наслідками ревізії фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю відповідачем було установлено певні порушення, у зв`язку з чим він вимагав вирішити питання щодо притягнення до відповідальності осіб, які відповідно до покладених на них обов`язків та законодавства були відповідальні за фінансово-господарські операції, проведені з порушенням законодавства, чи дії (бездіяльність) яких призвели до таких порушень, а також провести виробничі наради з метою попередження виявлених порушень в майбутньому.

Проаналізувавши зміст вказаної вимоги суд дійшов висновку про те, що вона спрямована на коригування роботи підконтрольної організації, а відтак, є обов`язковою до виконання. Право Держаудитслужби та її територіальних органів вимагати від підконтрольної установи вчинення певних дій, що містяться у спірній вимозі, зокрема в частині притягнення до відповідальності винних осіб, передбачено законом.

Відповідач 2, в свою чергу, не пред`являв вимоги про стягнення з винних осіб збитків, а лише запропонував імовірний спосіб усунення порушень, що не є обов`язковою частиною вимоги. При цьому, дії відповідача 2 щодо включення до оскаржуваної вимоги певних відомостей та фактів самі по собі не створюють та не припиняють права чи обов`язки підконтрольної установи, а лише фіксують певні обставини.

Щодо доводів позивача про незгоду із наявністю збитків, а також з виявленими у ході ревізії фінансовими правопорушеннями, про які йдеться в оскаржуваній вимозі, то суд зазначає, що наявність чи відсутність складу фінансових правопорушень, обґрунтованість і правомірність виявлених збитків, завданих місцевому бюджету, або ж безпосередньо об`єкту контролю, може бути предметом окремого позову органу державного фінансового контролю про їх стягнення.

Щодо доводу позивача про те, що оскаржувана вимога є неконкретизованою та не містить чітких рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час ревізії порушень, суд зазначає наступне.

За змістом норм Закону № 2939-XII, Положення №43 «законна вимога» контролюючого органу про усунення виявлених порушень законодавства повинна бути сформована внаслідок реалізації контролюючим органом своєї компетенції (завдань і функцій відповідно до законодавства), містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи на адресу підконтрольного суб`єкту (об`єкту контролю, його посадових осіб), які є обов`язковими до виконання останнім.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана вимога за своїм змістом містить конкретизований перелік порушень законодавства, встановлених під час ревізії, а також вимогу про притягнення до дисциплінарної та матеріальної відповідальності осіб, винних в допущених порушеннях.

Позивачем в ході розгляду цієї справи не доведено невідповідність спірної вимоги будь-якому із перелічених вище критеріїв «законної вимоги», які ставляться до її форми та змісту, як і не вказано, в якій частині вимога контролюючого органу викликає незрозумілість щодо її виконання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що оскаржувана вимога Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області від 29.03.2019 р. № 15-21-05-21-14/1254-2019 є обґрунтованою, зрозумілою, а відтак відповідає принципу «законності», чим спростовується довід позивача про протилежне.

Щодо доводу позивача про неправомірне включення відповідачем 2 до оскаржуваної вимоги висновку щодо не усунення АТ «Херсонська ТЕЦ» порушень, виявлених попередньою ревізією, оскільки орган фінансового контролю був зобов`язаний звернутися до суду з відповідним позовом, то суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 50 Порядку № 550 50. За результатами проведеної ревізії у межах наданих прав органи державного фінансового контролю вживають заходів для забезпечення:

- притягнення до адміністративної, дисциплінарної та матеріальної відповідальності винних у допущенні порушень працівників об`єктів контролю;

- порушення перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;

- звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства;

- застосування заходів впливу за порушення бюджетного законодавства.

Аналіз вказаної норми законодавства дає суду підстави вважати, що вжиття будь-якого з перелічених вище заходів впливу до підконтрольної організації є правом органу фінансового контролю, яке реалізується ним за власним розсудом.

При цьому, зазначення в оскаржуваній вимозі інформації щодо усунення чи не усунення підконтрольною організацією фінансових правопорушень, виявлених попередньою ревізією, жодним чином не створює для позивача негативних наслідків та зобов`язань.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно із ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтується її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

ІV. Висновок суду

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України з урахуванням правових позицій Верховного Суду, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

V. Розподіл судових витрат

Відповідно вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 9, 12, 77, 90, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

У задоволенні позову Акціонерного товариства "Херсонська теплоелектроцентраль" (місце знаходження 73036, м. Херсон, Бериславське шосе, буд. 1, ) до Південного офісу Держаудитслужби (місце знаходження 65107, м. Одеса, вул. Канатна, буд. 83, ), Управління Південного офісу Держаудитслужби у Херсонській області (73000, м. Херсон, вул. Преображенська, буд. 28) про визнання протиправною та скасування вимоги про усунення порушень - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 27 вересня 2019 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 108120000