Справа № 520/1703/19
Суддя: Донець Л.О.
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 вересня 2019 р.Справа № 520/1703/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Судді-доповідач: Донець Л.О.,

Суддів: Кононенко З.О. , Гуцала М.І. ,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2019 року по справі № 520/1703/19

за позовом ОСОБА_1

до Державної міграційної служби України, третя особа - Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області,

про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2019 відмовлено в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, третя особа - Головне управління Державної міграційної служби України в Харківській області, про скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії.

ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу на зазначене судове рішення та додано заяву про поновлення процесуального строку на оскарження судового рішення.

Ухвалами Другого апеляційного адміністративного суду від 19.07.2019 відмовлено в задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2019, залишено апеляційну скаргу без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії зазначеної ухвали.

01.08.2019 на адресу Другого апеляційного адміністративного повернувся конверт з копією ухвали про залишення апеляціцйної скарги ОСОБА_1 без руху.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 02.08.2019 апеляційну скаргу повторно залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали.

15.08.2019 на адресу Другого апеляційного адміністративного повернувся конверт з копією ухвали про залишення апеляціцйної скарги ОСОБА_1 без руху.

02.09.2019 Другим апеляційним адміністративним судом видано на руки копію ухвали про залишення апеляціної скарги без руху від 19.07.2019 та копію ухвали про повторне залишення апеляційної скарги без руху від 02.08.2019.

20.09.2019 до Другого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання від ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2019.

В обгрунтування поданого клопотання заявник зазначає, що він невірно зрозумів строк, який передбачений законодавством для оскарження судового рішення, та з тієї ж причини мав непорозуміння зі своїм адвокатом з центру надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи заяви та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є: день вручення судового рішення під розписку; день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Харківського окружного адміністративного суду було прийняте 21.05.2019 за участю представинка заявника - ОСОБА_2 . Копію вищезазначеної ухвали суду першої інстанції заявником отримано 31.05.2019, згідно наявного у справі рекомендованого поштового відправлення (а.с. - 139) та подано апеляційну скаргу до суду 09.07.2019, що підтвержується штамповою відміткою суду.

За наведених обставин, скаржник порушує строки звернення до суду із апеляційною скаргою, вставновлені ст. 295 КАС України.

Колегія суддів не вважає дані причини пропуску строку поважними, оскільки про результати розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 був обізнаний, справа розглядалась за його участю.

У свою чергу, колегія суддів зазначає, що у резолютивній частині рішення Харківського окружного адміністративаного суду від 21.05.2019 зазначено процесуальні строки на апеляційне ОСОБА_3 .

Колегія суддів також зазначає, що апеляційна скарга подана з пропуском в 39 календаних дні, що не узгоджується з приписами п. 1 ч. 2 ст. 296 КАС України.

Згідно до норм наведеної статті, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Належних доказів щодо поваженості пропуску процесуального строку ОСОБА_1 до суду апеляційної інстанції надано не було.

Колегія суддів вважає, що наведені обставини не звільняють апелянта від дотримання процесуальних обов`язків, що встановлені КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Колегія суддів зазначає, що поважними причинами пропуску строку на подання апеляційної скарги можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

У рішенні у справі "Рябих проти Росії" (980_172) (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-X) Європейський Суд з прав людини визначився, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою.

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 03.04. 2008) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

За цих підстав Європейський Суд з прав людини одноголосно постановив, що було порушення п. 1 ст. 6 Конвенції та дійшов до висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за п. 1 ст. 6 Конвенції (п. 53 рішення).

Отже, беручи до уваги вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що у даному випадку зазначені скаржником причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип остаточності рішення.

Таким чином, враховуючи викладене вище, колегія суддів дійшла до висновку про визнання неповажними підстави поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст. ст. 121, 295 , 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 Крісостом про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Визнати неповажними, вказані в клопотанні, причини пропуску строку звернення з апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.05.2019 року по справі № 520/1703/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскардженню не підлягає.

Суддя-доповідач Донець Л.О.
Судді Кононенко З.О. Гуцал М.І.