Справа № 640/17/19
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/17/19
УХВАЛА

щодо вирішення заяви про відвід

25 вересня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Горяйнов А.М., розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Парінова Андрія Борисовича,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Шостого апеляційного адміністративного суду перебуває апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 25 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Посольства України в Канаді, за участю третьої особи - Міністерства закордонних справ України, про визнання протиправними дій. Вказана апеляційна скарга розглядаються колегією суддів у складі головуючого судді Беспалова О.О. та суддів Ключковича В.Ю., Парінова А.Б.

Під час розгляду справи представник скаржника - адвокат Олійник Я.А. подав заяву про відвід судді Парінова А.Б., посилаючись на те, що він мав родинні та майнові відносини з адвокатом ОСОБА_6.

Положеннями ч.ч. 3, 4 ст. 40 КАС України передбачено, що питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою суду від 23 вересня 2019 року, яка постановлена колегією у складі головуючого судді Беспалова О.О. та суддів Ключковича В.Ю., Парінова А.Б., зазначену заяву було визнано необґрунтованою, зупинено провадження у справі та передано її для визначення судді, який вирішуватиме заяву про відвід.

Згідно із витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24 вересня 2019 року заява ОСОБА_2 про відвід передана для розгляду і вирішення мені, як судді доповідачу.

Відповідно до ч. 8 ст. 40 КАС України питання про відвід суддів вирішується в порядку письмового провадження.

Перевіривши матеріали справи, доводи заяви про відвід та мотиви, з яких колегія суддів визнала відвід необґрунтованим, вважаю необхідним відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_2 , виходячи з наступного.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені у ст. 36 КАС України. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Обґрунтовуючи наявність підстав для відводу, ОСОБА_2 зазначив, що за результатами дослідження інформації, яка міститься в деклараціях особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2015-2018 роки, деклараціях родинних зв`язків судді Парінова А. Б . за 2013-2017 та 2014-2018 роки, ним було встановлено, що представник ОСОБА_3 - ОСОБА_6 є або була дружиною судді Парінова А.Б. та має або мала родинні або майнові відносини з ним.

На думку представника скаржника, наявність в теперішньому або минулому родинних та майнових зв`язків з адвокатом ОСОБА_6. може мати моральний та/або психологічний вплив на суддю Парінова А.Б . при розгляді справи.

Надаючи оцінку заяві про відвід, колегія суддів в ухвалі від 23 вересня 2019 року зазначила, що згідно долучених до матеріалів справи пояснень судді Парінова А.Б., останній як станом на дату видачі ордеру (29 жовтня 2018 року), так і станом на дату відкриття апеляційного провадження (05 вересня 2019 року) у шлюбі з ОСОБА_6 не перебуває, у зв`язку з розірванням шлюбу у 2018 році до настання вказаних обставин.

Крім того в ухвалі від 23 вересня 2019 року зазначено, що з матеріалів справи не вбачається наявності підпису адвоката ОСОБА_6 на апеляційній скарзі чи інших процесуальних документах, тобто не вбачається її участі в розгляді даної справи.

Враховуючи вказану обставину, а також те, що колегією суддів не вбачається інших підстав, що можуть свідчити на користь виникнення у стороннього спостерігача сумнівів у неупередженості судді, колегія суддів у складі головуючого судді Беспалова О.О. та суддів Ключковича В.Ю., Парінова А.Б. прийшла до висновку, що у задоволенні заяви необхідно відмовити.

Вважаю, що колегія суддів прийшла до вірного висновку про необґрунтованість заявленого відводу.

Як раніше зазначалося, згідно з п. 3 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу.

Зазначена норма права вказує на те, що суддя Парінов А.Б. підлягав би відводу (самовідводу) від участі в розгляді справи з умови перебування у шлюбі з ОСОБА_6 на час розгляду справи, а також фактичної участі зазначеного адвоката у розгляді справи.

Разом з тим, згідно наданих суддею Паріновим А.Б. пояснень, на час звернення ОСОБА_3 до суду з адміністративним позовом до Посольства України в Канаді про визнання протиправними дій, шлюб із ОСОБА_6 був розірваний.

Таким чином, підстави для відводу (самовідводу) судді Парінова А.Б., передбачені п. 3 ч. 1 ст. 36 КАС України, відсутні.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Надаючи оцінку доводам ОСОБА_2 про те, що існування між суддею Паріновим А.Б. та адвокатом ОСОБА_6. відносин, які ставлять під сумнів об`єктивність та неупередженість судді, вважаю необхідним врахувати позицію Великої Палати Верховного Суду, що викладена в ухвалах від 21 січня 2019 року у справі № 9901/796/18 та від 18 березня 2019 року у справі № 800/125/17.

У вказаних судових рішеннях зазначено, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Доводи ОСОБА_2 про наявність підстав для відводу судді Парінова А.Б. ґрунтуються на припущеннях про можливий вплив на нього з боку адвоката ОСОБА_6 з огляду на наявність у минулому родинних та майнових зв`язків.

Доказів або доводів, які б свідчили про достатню обґрунтованість такого припущення ОСОБА_2 - не надав.

Крім того, колегія суддів при постановленні ухвали від 23 вересня 2019 року вірно врахувала, що матеріали справи не містять доказів участі адвоката ОСОБА_6 у розгляді справи № 640/17/19.

До адміністративного позову дійсно приєднані копії ордерів адвокатів ОСОБА_6 та Ісаєвської О.В . Разом з тим, адміністративний позов ОСОБА_3 був підписаний адвокатом Ісаєвською О.В. Зазначений адвокат у подальшому приймала участь у розгляді справи в судах першої та апеляційної інстанцій.

Сама по собі наявність у матеріалах справи № 640/17/19 разом з ордерами, що видані на і`мя інших адвокатів, також ордеру, що підтверджує повноваження ОСОБА_6 на надання правової допомоги ОСОБА_3 в судах, державних органах, правоохоронних органах, органах прокуратури, не є достатньою підставою для висновку про те, що ОСОБА_6 надавала правничу допомогу ОСОБА_3 саме у цій справі.

Отже, обставини, з якими ОСОБА_2 пов`язує заявлений відвід, не викликають сумніву в неупередженості, безсторонності та об`єктивності судді Парінова А.Б. і не можуть бути підставою для його відводу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 36, 40 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Парінова Андрія Борисовича - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя А.М. Горяйнов