Справа № 640/16531/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

24 вересня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Файдюк В.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАНАМА" про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна,-

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2019 року у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про звільнення від сплату судового збору та про відстрочення сплати судового збору відмовлено, заяву про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАНАМА" - повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, заявник - Головне управління ДПС у м. Києві звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати вказану ухвалу.

Перевіривши дану апеляційну скаргу, вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України з наступних підстав: до апеляційної скарги не додано документ про сплату апелянтом судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені положеннями Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до частини 1 статті 3 цього Закону (тут і далі - в редакції, чинній на час подання апеляційної скарги) судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду апеляційної скарги на судове рішення.

Частиною 1 статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно підпункту 5 пункту 3 частини 2 статті 4 цього Закону за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2019 року на законодавчому рівні встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1921 грн.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що відповідно до положень статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи, розмір судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2019 року складає 1762 грн.

Разом з апеляційною скаргою апелянт подав клопотання про звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору. При цьому, посилається на те, що ГУ ДПС є неприбутковою установою, утримується за рахунок державного бюджету, проведення банківських платежів потребує певного часу, а скаржником вживаються активні заходи щодо сплати судового збору.

Суд вважає такі твердження безпідставними, оскільки доказів вжиття активних заходів щодо сплати судового збору апелянтом не надано, в скарзі зазначено, що сплата судового збору та отримання оригіналу платіжного документу потребує додаткового часу, але не більше двох днів. При цьому, дану скаргу складено, підписано та направлено заявником 10 вересня 2019 року, справа до суду апеляційної інстанції надійшла лише 24 вересня 2019 року, однак, й до цього часу податковим органом не надано суду жодного документу на підтвердження сплати судового збору.

Крім того, згідно статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Як зазначено в Постанові Пленуму Вищого адміністративного суду України № 2 від 23 січня 2015 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України «Про судовий збір», як зазначає у своїх рішеннях Вищий адміністративний суд України, обмежене фінансування бюджетної установи не є підставою для її звільнення від сплати судового збору, не є вказані аргументи і підставою для відстрочення його сплати (ухвали Вищого адміністративного суду України від 20 січня 2014 року № 36722122, від 15 квітня 2014 року № 38331796, від 29 липня 2014 року № 39942890).

Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Таке ж право мають і бюджетні установи. Водночас, якщо ці бюджетні установи діють як суб`єкти владних повноважень, то обмежене фінансування такої установи не є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати.

Крім того, звільнення окремих суб`єктів владних повноважень від сплати судового збору не відповідає п. 2 ч. 3 статті 129 Конституції України, згідно з яким основними засадами судочинства є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, що відображено також у ч. 1 статті 8 КАС України, оскільки таке звільнення може розцінюватися, як надання окремим учасникам судового процесу процесуальних переваг перед іншими. Саме з цим законодавець пов`язує закріплення на законодавчому рівні обов`язку сплати судового збору для суб`єктів владних повноважень та виключення їх з переліку осіб, які звільнені від сплати судового збору.

Отже, для забезпечення рівності учасників судового процесу суд відмовляє в задоволенні клопотання про звільнення від сплати відстрочення сплати судового збору.

З наведеного вбачається, що апелянтом не дотримано вимог Закону України «Про судовий збір».

Частиною 2 статті 298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За змістом частин 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк на їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційних скарг до провадження суду апеляційної інстанції, у відповідності із ст.ст. 298, 169 КАС України, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту надається строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 325, 328 КАС України,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 вересня 2019 року у справі за адміністративним позовом Головного управління ДПС у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПАНАМА" про підтвердження обґрунтованості умовного адміністративного арешту майна - залишити без руху та надати апелянту строк в розмірі десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для надання доказів сплати судового збору.

В разі невиконання вимог суду до строку, встановленого судом, апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Файдюк В.В.