Справа № 490/8349/19
Суддя: Черенкова Н. П.
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

н/п 2-а/490/267/2019
Справа 490/8349/19

Центральний районний суд м. Миколаєва
У Х В А Л А

23 вересня 2019 року суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Черенкова Н.П., розглянувши адміністративний позов УДМС України в Миколаївській області в особі Кривоозерського РС Управління Державної міграційної служби України в Миколаївській області до громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 про продовження строку затримання в Миколаївському пункті тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають на території України з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі території України,-

В С Т А Н О В И В:

УДМС України в Миколаївській області в особі Кривоозерського РС Управління Державної міграційної служби України в Миколаївській області звернувся до суду з даним позовом до відповідача громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 , в якому просив продовжити строк затримання громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 в пункті тимчасового перебування іноземців та осіб та осіб без громадянства, які незаконно перебувають на території України з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі території України, але не більше як на вісімнадцять місяців. Дана позовна заява направлена в електронному вигляді.

У відповідності до ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року №24-574/0/4-13 "Про практику розгляду судами цивільних справ з іноземним елементом" іноземці, особи без громадянства, іноземні юридичні особи мають такий же процесуальний статус в цивільному процесі, як і громадяни України. Кожна людина має право на ефективне поновлення у правах компетентними національними судами в разі порушення її основних прав, наданих їй Конституцією або законом (стаття 8 Загальної декларації прав людини). Іноземці та особи без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обов`язки, як і громадяни України, - за винятками, встановленими Конституцією, законами чи міжнародними договорами України (частина перша статті 26 Конституції України).

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" іноземець - особа, яка не перебуває у громадянстві України і є громадянином (підданим) іншої держави або держав. Особа без громадянства - особа, яку жодна держава відповідно до свого законодавства не вважає своїм громадянином.

Згідно зі статтею 74 Закону України "Про міжнародне приватне право" процесуальна правоздатність і дієздатність іноземних осіб в Україні визначаються відповідно до права України

Відповідно до частини другої статті 3 Закону України "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" іноземці та особи без громадянства, які перебувають під юрисдикцією України, незалежно від законності їх перебування, мають право на визнання їх правосуб`єктності та основних прав і свобод людини.

Як вбачається з позовної заяви, 29.03.2019 року УДМС України в Миколаївській області відносно громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 подано позов до Вознесенського міськрайонного суду Миколаївської області про затримання з поміщенням до пункту тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянсьва, які незаконно перебувають в Україні з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі території України. 29.03.2019 року Вознесенським міськрайонним судом Миколаївської області у адміністративній справі №490/473/1393/19 постановлено рішення, яким затримано громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 з поміщенням його до державної установи "Миколаївський пункт тимчасового перебування іноземців та осіб без громадянства, які незаконно перебувають на території України, ДМС України" з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі України, на строк шість місяців з дати затримання.

Однак, позивачем не надано рішення Вознесенським міськрайонним судом Миколаївської області від 29.03.2019 року у справі №490/473/1393/19.

Як вбачається із розписки, доданої до позовної заяви, відповідач громадянин Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 , вказав, що він бажає скористатися правом на отримання правової допомоги та вказав, що йому потрібен адвокат.

Ст. 15 КАС України визначено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою.

Суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

За приписами ч. 1 ст. 16 КАС України, учасники справи мають право користуватися правничою допомогою.

Згідно ч. 1 ст. 71 КАС України, перекладачем є особа, яка вільно володіє мовою, якою здійснюється адміністративне судочинство, та іншою мовою, знання якої необхідне для усного або письмового перекладу з однієї мови на іншу, а також особа, яка володіє технікою спілкування з глухими, німими чи глухонімими. Перекладач допускається ухвалою суду за клопотанням учасника справи.

Відповідно до частини 1 статті 5 Конвенції 1965 року, у разі, якщо документ підлягає врученню в іноземцю або особі без громадянства, він має бути складений або перекладений на мову, якою володіє дана особа.

Однак, не надано даних щодо перекладу позову мовою, якою володіє відповідач,та вручення його відповідачу та його адвокату.

Окрім того, позивачем не надано даних про наявність перекладача з мови Ісламської Республіки Афганістан на українську мову, з української мови на мову Ісламської Республіки Афганістан.

Відповідно до ч. 8 ст. 18 КАС України, особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з ч. 9 ст. 18 КАС України, суд проводить розгляд справи за матеріалами судової справи в електронній формі. Процесуальні та інші документи і докази у паперовій формі не пізніше трьох днів з дня їх надходження до суду переводяться у електронну форму та долучаються до матеріалів електронної судової справи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Частиною 10статті 44 КАС України встановлено, що якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Частиною 1 ст. 5Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», де визначено, що електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа (ч.ч. 1,2ст. 6 зазначеного Закону).

Відповідно до ч. 1 ст. 7 вказаного Закону, оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі, з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис».

Згідно із ст. 1 Закону України «Про електронний цифровий підпис», електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Однак, позовна заява не містить зазначення про те, що документ було сформовано в системі «Електронний суд» та не містить електронного цифрового підпису позивача.

У відповідності до ч. 15 ст. 289 КАС України, адміністративні справи за адміністративними позовами з приводу затримання іноземців або осіб без громадянства розглядаються судом у день подання відповідної позовної заяви.

Враховуючи, вищевикладене, а також скороченні строки УДМС України в Миколаївській області до громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 про продовження строку затримання в Миколаївському пункті тимчасового перебування іноземців та осіб та осіб без громадянства, які незаконно перебувають на території України з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі території України слід залишити без руху, встановивши позивачу строк до 23.09.2019 року до 16.30 год. для можливості подачі позивачем заяви у новій редакції з наданням відповідних документів.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.121,122, 123, 289 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов УДМС України в Миколаївській області до громадянина Ісламської Республіки Афганістан ОСОБА_1 про продовження строку затримання в Миколаївському пункті тимчасового перебування іноземців та осіб та осіб без громадянства, які незаконно перебувають на території України з метою ідентифікації та/або забезпечення видворення за межі території України - залишити без руху.

Надати позивачу п`ятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, вказаних у мотивувальній частині ухвали, шляхом подання заяви у новій редакції з наданням відповідних документів у строк до 23.09.2019 року до 16.30 год.

Роз?яснити, що в разі невиконання вказаних вимог, заява буде вважатись не поданою та повернута.

Водночас роз?яснюю, що невиконання до вказаного строку вимог не позбавляє права повторного звернення до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.П. Черенкова