Справа № 260/1161/19
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

20 вересня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1161/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

за участю:

позивач: ОСОБА_1 ,

відповідачі: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

інші учасники не з`явились,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду в адміністративній справі за позовною заявою Сільського голови с. Монастирець ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 про скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

12 серпня 2019 року сільський голова с. Монастирець ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 про визнання незаконною 20-ту позачергову сесію 7-го скликання від 23.04.2019 року та скасування рішення Монастирецької сільської ради 20-ої позачергової сесії 7-го скликання від 23.04.2019 року «Про розгляд заяв депутатів Монастирецької сільської ради про дострокове припинення депутатських повноважень».

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 20 вересня 2019 року.

У підготовчому засіданні позивачем подано заяву про поновлення строку на звернення до суду.

В обґрунтування заяви вказано, що про факт підписання рішення «Про розгляд заяв депутатів Монастирецької сільської ради про дострокове припинення депутатських повноважень» від 23.04.2019 року позивач дізналася у червні 2019 року, після виходу з лікарняного від ОСОБА_8 , колишнього секретаря сільської ради, яка повідомила, що депутатами все ж таки прийняте оскаржуване рішення. Позивач зазначає, що не могла передбачити, що представники місцевого самоврядування, в даному випадку депутати Монастирецької сільської ради Хустського району, які покликані турбуватись про громаду села, вирішувати ряд певних питань громади (шкіл, садочків, вулиць, тощо) можуть так нехтувати своїми правами. Також зазначає, що не має юридичної освіти та не знає особливостей звернення до суду, у зв`язку з чим не могла знати про строки звернення до суду. Позивача з приводу цього компетентні органи не інформували, хоча така неодноразово зверталась до Хустської районної державної адміністрації ( ОСОБА_9 ), Хустської районної ради (Іванчо ОСОБА_10 ) та поліцію. Крім того, у травні 2019 року позивач перебувала на лікарняному, листок непрацездатності Серія АДФ №915596 виданий 14.05.2019 року.

Вказана заява була підтримана позивачем в підготовчому засіданні.

Відповідачі в підготовчому засіданні не заперечували проти заяви позивача та просили таку задовольнити.

Інші учасники справи у підготовче засідання не прибули, однак подали заяви про розгляд справи без їх участі.

Суд, на підставі ст.205 КАС України, вважає можливим розглянути вказану справу без участі зазначених осіб.

Вирішуючи подану заяву суд зазначає наступне.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд визнати незаконною позачергову сесію та рішення «Про розгляд заяв депутатів Монастирецької сільської ради про дострокове припинення депутатських повноважень» від 23.04.2019 року.

Абзацом 2 ч.2 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень. Отже, строк звернення до суду є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушене, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи-носія порушеного права (інтересу).

При цьому, як у випадку пред`явлення позову самою особою, право якої порушене, так і в разі пред`явлення позову в інтересах цієї особи іншою уповноваженою на це особою, відлік строків звернення до суду обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Суд зазначає, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні справи судом враховано, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

У вказаних правовідносинах має місце остання ознака, оскільки у підготовчому засіданні позивач вказує, що відлік строку звернення до суду починається з того для, коли остання дізналася про вказане рішення, а саме: у червні 2019 року.

Водночас позивач зазначила, що була присутня на позачерговій сесії 23 квітня 2019 року, однак покинула таку до прийняття оскаржуваного рішення.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що суди при розгляді справ застосовують практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду за своєю суттю не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і шляхом встановлення строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання.

Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані і рішення Європейського суду у справі «Перез де Рада Каванілес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року, заява N 28090/95, пункт 45).

Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Аналізуючи вищевказане, суд зазначає, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій передбачених Кодексом адміністративного судочинства України.

Законодавче обмеження строку оскарження, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Згідно правової позиції Конституційного Суду України, наведеної у рішенні від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не слід розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

Позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду не зазначено жодних об`єктивних підстав, що позбавляли звернення до суду за оскарженням рішення відповідача від 23.04.2019 року у строки, визначені абзацом 2 ч.2 ст. 122 КАС України.

Крім того, листок непрацездатності від 14.05.2019 року, на який посилається позивач в обґрунтування заяви суд відхиляє, оскільки відповідно до такого позивач перебувала на лікарняному з 14 травня 2019 року по 23 травня 2019 року, що не перешкоджало такій звернутись до суду в строки, визначені КАС України.

Також суд не бере до уваги зазначену позивачем як підставу пропуску строку звернення до суду незнання нею законодавства України з огляду на те, що згідно вимог ст. 68 Конституції України незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності, крім того, позивачем не викладено жодних вмотивованих посилань на обставини, які перешкоджали їй звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого КАС України.

Підсумовуючи наведене, суд вказує, що суду не надано достатніх та беззаперечних доказів поважності пропуску сільським головою села ОСОБА_11 ОСОБА_1 . строків звернення до суду.

Отже, у задоволенні заяви позивача про поновлення строку звернення до суду належить відмовити.

Крім того, в силу п.1 ч.2 ст. 183 КАС України передбачено постановлення за результатами підготовчого провадження ухвали про залишення позову без розгляду.

Пунктом 8 ч.1 ст. 240 КАС України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Частинами 3 та 4 ст. 123 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст.ст. 122, 240, 248, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд ,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовити.

Адміністративний позов сільського голови с. Монастирець ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 про визнання незаконною позачергову сесію та скасування рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом пятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 25 вересня 2019 року.

СуддяЯ.М. Калинич