Справа № 500/405/19
Суддя: Судова-Хомюк Наталія Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/6373/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Судової-Хомюк Н.М.,

суддів Пліша М.А., Шинкар Т.І.

за участі секретаря судового засідання Омеляновської О.

позивач: не з`явився,

відповідач: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 500/405/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови,-

суддя в 1-й інстанції - Мірінович У.А,

час ухвалення рішення - не зазначено,

місце ухвалення рішення - м.Тернопіль,

дата складання повного тексту рішення - не зазначено,-

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови № ТР908/411/АВ/ТД-ФС від 18.07.2018 року про накладення штрафу в розмірі 111690 грн..

Ухвалою суду від 22.02.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 20.03.2019 року.

Відповідач Управління Держпраці у Тернопільській області подало відзив на адміністративний позов, просило відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду, на підставі ч.1 ст.240 КАС України, у зв`язку з повторною неявкою позивача у судове засідання без поважних причин.

З цією ухвалою суду першої інстанції не погодилась позивач та оскаржила її в апеляційному порядку. Апелянт вважає, що оскаржена ухвала суду є незаконною та необґрунтованою, постановленою з порушенням норм процесуального права, а тому підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що у матеріалах справи відсутні об`єктивні докази, які б підтверджували факт повідомлення позивача про розгляд справи, оскільки повернення поштового відправлення з повісткою без вручення не є належним доказом того, що сторона проінформована про час і місце розгляду справи. Також звертає увагу суду на те, що твердження суду першої інстанції про те, що конверт із повісткою повернутий до суду за письмовою заявою одержувача є помилковим, оскільки жодної заяви позивачем не подавалось.

За результатами апеляційного розгляду апелянт просить скасувати оскаржену ухвалу суду першої інстанції та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Згідно частини 4 статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч.1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, вважає, що дану апеляційну скаргу слід задовольнити, з врахуванням наступного.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що позивач ОСОБА_1 була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак ні позивач ні її представник без поважних причин не з`явились у судові засідання призначені на 20.03.2019 року, 03.04.2019 року, 17.04.2019 року, 26.04.2019 року та 14.05.2019 року, що є підставою для залишення адміністративного позову без розгляду.

Суд апеляційної інстанції не погоджується із такими висновками суду першої інстанції.

Так, відповідно до ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Право звернення до суду є невід`ємним особистим правом, яке реалізовується особою в порядку, встановленому КАС України. Способом реалізації цього права є звернення зацікавленої особи з позовом до суду. У свою чергу, звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті.

Пункт 4 ч.1 ст.240 КАС України передбачає, що суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Також, частиною 5 ст.205 КАС України встановлено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Отже, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що залишення адміністративного позову без розгляду є можливим лише в разі наявності підстав для висновку про те, що позивач був належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, позивач (представник позивача) без поважних причин не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, за умови неможливості проведення такого засідання за відсутності позивача (неявка перешкоджає розгляду справи).

Так, матеріалами справи підтверджується, що у зв`язку з неявкою у підготовче засідання позивача, яке проводилося 03.04.2019 року, ухвалою суду від 03.04.2019 року підготовче засідання відкладено на 17.04.2019 року відповідно до статті 181 КАС України, про що на адресу позивача було скеровано повістку про виклик до суду рекомендованою кореспонденцією за адресою: АДРЕСА_1 (арк. справи 115).

Поштовий конверт разом із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення повернувся до суду за письмовою заявою одержувача (арк. справи 116-117).

17.04.2019 року, підготовче засідання відкладено на 26.04.2019 року відповідно до статті 181 КАС України, про що на адресу позивача було скеровано повістку про виклик до суду від 17.04.2019 року рекомендованою кореспонденцією за адресою, яка зазначена позивачем у позовній заяві, а саме: АДРЕСА_1 (арк. справи 120). Поштовий конверт разом із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення повторно повернувся до суду із зазначенням - за письмовою заявою одержувача (а.с. 125-126).

Надалі, у зв`язку з неявкою у підготовче засідання, яке проводилося 26.04.2019 року підготовче засідання відкладено на 14.05.2019 року відповідно до статті 181 КАС України, про що позивача було повідомлено телефонограмою, яка отримана ОСОБА_2 26.04.2019 року за номером телефону зазначеним у позовній заяві (арк. справи 123).

Разом з цим, колегія суддів зазначає, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі № 805/590/17-а вказав,що: «…З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром. При цьому, текст повістки надсилається судом учаснику судового процесу електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку тільки за наявності відповідної письмової заяви цього учасника судового процесу».

Колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи відсутні докази надсилання позивачу повідомлення про розгляд справи 14 травня 2019 року шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром та відповідні докази отримання такого повідомлення. Також, відсутні відомості щодо надсилання тексту повістки текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідний номер телефону.

Водночас, наявна у матеріалах справи телефонограма від 26 квітня 2019 року не є доказом належного повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, оскільки позивач не подавала письмову заяву про здійснення повідомлення шляхом надіслання тексту повістки усно каналами мобільного зв`язку, за наслідками якого, має складатися відповідна телефонограма.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 02 жовтня 2018 року у справі № 805/590/17-а.

Як зазначалося, в силу ч. 5ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Виходячи з вищезазначеного, колегія суддів наголошує, що позовну заяву може бути залишено без розгляду у випадку, якщо неявка позивача перешкоджає розгляду справи (ч. 5ст. 205 КАС України).

Частиною 9 ст. 205 КАС України визначено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники не з`явилися у судове засідання, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Колегія суддів зазначає, що в ухвалі про залишення позовної заяви без розгляду не наведено, чому саме неявка позивача перешкоджає розгляду справи за наявними у ній доказами, які саме не з`ясовані обставини у справі не дають можливості ухвали законне судове рішення.

З огляду на вказане, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно дост. 8 Конституції України, звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Положенням ч. 5 ст. 5 КАС України, яка гарантує право на судовий захист, передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свободу статті 6 гарантує право на справедливий судовий розгляд. Згідно з її положеннями, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як визначено у статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Колегія суддів звертає увагу на те, що у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що «стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, з метою недопущення ситуації позбавлення особи права допуску до правосуддя, колегія суддів дійшла висновку, що залишення позовної заяви без розгляду унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов передчасного висновку про залишення позовної заяви без розгляду, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню з направленням справи на розгляд до суду першої інстанції.

Згідно зст. 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до ч. 3ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ч. 3 ст. 243, ст.ст.308,310,312,315,320,321,322,325, 328 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 500/405/19 - скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Н. М. Судова-Хомюк
судді М. А. Пліш
Т. І. Шинкар
Повне судове рішення складено 23.09.2019 року.