Справа № 420/5510/19
Суддя: Левчук О. А.
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5510/19
УХВАЛА

25 вересня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Левчук О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Державної виконавчої служби Окнянського району управління юстиції Одеської області державний виконавець Дорогов О.Б. про зняття арешту, стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державної виконавчої служби Окнянського району управління юстиції Одеської області державний виконавець Дорогов О.Б. про зняття арешту з розрахункового рахунку НОМЕР_1 , одержувач ОСОБА_1 , банк одержувача АТ КБ «Приватбанк», Київ, Україна, ЄДРПОУ одержувача НОМЕР_2 , ЄДРПОУ банку 14360570, на який нараховується заробітна плата; стягнення за рахунок державного бюджету відшкодування моральної шкоди в розмірі 40000.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Разом з тим, позовна заява не містить поштового індексу позивача, його реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України.

Також, позовна заява не містить поштового індексу відповідача, його ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, номерів засобів зв`язку, офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти.

Відповідно до п. 7, 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача; суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

В позовній заяві позивач вказує відповідачем - Державну виконавчу службу Окнянського району управління юстиції Одеської області державний виконавець Дорогов О.Б.

Разом з тим, згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань будь-яких даних щодо Державної виконавчої служби Окнянського району управління юстиції Одеської області не знайдено. Будь-яких доказів на підтвердження накладення арешту, який позивач просить зняти, Державною виконавчою службою Окнянського району управління юстиції Одеської області державним виконавцем Дорогов О.Б. додані до позовної заяви документи не містять.

При цьому, до позовної заяви додано ксерокопію листа АТК Банк «Приватбанк» від 02.08.2019 року № 20.1.0.0.0/7-190728/145, яким повідомлено ОСОБА_1 , що арешт на грошові кошти накладено на підставі постанов від 14.03.2019 року ВП № 57443719, від 21.06.2019 року ВП № 57443719 Подільського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області.

Таким чином, позивачу слід визначитись з відповідачем по справі, зазначивши його повне найменування та дані, відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Згідно п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю; 7) тимчасову заборону (зупинення) окремих видів або всієї діяльності об`єднання громадян; 8) примусовий розпуск (ліквідацію) об`єднання громадян; 9) примусове видворення іноземця чи особи без громадянства за межі України; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів; 11) затримання іноземця або особи без громадянства з метою ідентифікації та (або) забезпечення примусового видворення за межі території України або про продовження строку такого затримання; 12) затримання іноземця або особи без громадянства до вирішення питання про визнання її біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту в Україні; 13) затримання іноземця або особи без громадянства з метою забезпечення її передачі відповідно до міжнародних договорів України про реадмісію; 14) звільнення іноземця або особи без громадянства на поруки підприємства, установи чи організації; 15) зобов`язання іноземця або особи без громадянства внести заставу.

Разом з тим, заявлені позивачем вимоги не відповідають вимогам ст. ст. 5, 245 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Разом з тим, в позовній заяві позивач не зазначає, яке саме рішення, дія чи бездіяльність органу державної виконавчої служби, державного виконавця чи іншої посадової особи, суб`єкта владних повноважень, є протиправною та порушує її права, свободи або законні інтереси, та не заявляє вимоги щодо визнання їх протиправними (чи скасування).

Відповідно до п. 8 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Згідно ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві позивач вказує, що 24.07.2019 року державний виконавець видав їй документи, в яких позивач вбачає незаконні дії та подальшу бездіяльність в розблокуванні рахунків. При цьому, позивач не вказує, який безпосередньо документ нею отримано 24.07.2019 року.

Крім того, позивач просить суд зняти арешт з розрахункового рахунку НОМЕР_1 , одержувач ОСОБА_1 , банк одержувача АТ КБ «Приватбанк», Київ, Україна, ЄДРПОУ одержувача НОМЕР_2 , ЄДРПОУ банку 14360570, на який нараховується заробітна плата.

Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження належності розрахункового рахунку НОМЕР_1 позивачу, ОСОБА_1 та накладення на вказаний рахунок арешту до позовної заяви не надано.

Статтею 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення. Якщо подано копію (електронну копію) письмового доказу, суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може витребувати у відповідної особи оригінал письмового доказу. Якщо оригінал письмового доказу не поданий, а учасник справи або суд ставить під сумнів відповідність поданої копії (електронної копії) оригіналу, такий доказ не береться судом до уваги.

Згідно п. 5.27 ДСТУ 4163-2003, затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 року №55 відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів Згідно з оригіналом, назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту 23 (нижче підпису).

Разом з тим, позивачем надані до позовної заяви ксерокопії документів, які не засвідчені належним чином у встановленому законом порядку.

Крім того, позивачем не зазначено в позовній заяві про наявність у нього або у іншої особи оригіналів письмових доказів.

Згідно п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема, власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Разом з тим, позовна заява не містить письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно ч. 1, 3 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з тим, позивачем не зазначено дати коли безпосередньо йому стало відомо про порушення його прав, та до позовної заяви не додано заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом із доказами поважності причин пропуску.

При цьому, позовна заява надійшла до суду 20.09.2019 року (14.09.2019 року відмітка поштового штемпелю на конверті, в якому надійшла позовна заява), а арешт, як зазначає позивач, накладений 14.03.2019 року.

Згідно ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Таким чином ставка судового збору за подання даного адміністративного позову становить 1536,80 грн. з розрахунку: 768,40 грн. (за вимоги немайнового характеру) та 768,40 (40000*1% = 400, що є меншим 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Разом з тим, позивачем до позовної заяви не додано доказів на підтвердження сплати судового збору.

При цьому, до позовної заяви додано заяву про звільнення позивача від сплати судового збору. В обґрунтування заяви позивач вказує, що її майновий стан не дозволяє сплатити судові витрати, оскільки заробітна плата заблокована в повному обсязі та на її утриманні знаходяться чоловік, який є безробітним та знаходиться на обліку в центрі зайнятості, та неповнолітня дитина.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір». Так, положеннями ст. 8 вказаного Закону передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відтак, єдиною підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Разом з тим, наведені позивачем обставини не є доказом підтвердження неможливості сплати судового збору, оскільки не свідчить про відсутність доходів за попередній календарний рік.

При цьому, суд позбавлений можливості об`єктивно оцінити майновий стан позивача, оскільки до позовної заяви не надано жодних документів на підтвердження того, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача за попередній календарний рік.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У зв`язку з вищевикладеним, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Недоліки повинні бути усунені шляхом приведення позовної заяви у відповідність до вимог ст. 160, 161 КАС України, а саме шляхом зазначення в позовній заяві поштового індексу позивача, його реєстраційного номеру облікової картки платника податків за його наявності або номеру і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України; зазначення відповідача з урахуванням зауважень викладених в ухвалі та зазначення його даних, відповідно до вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України; визначення змісту позовних вимог відповідно до ст. ст. 5, 245 КАС України, з урахуванням зауважень викладених в ухвалі; зазначення дати коли безпосередньо позивачу стало відомо про порушення його прав та надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даним адміністративним позовом із доказами поважності причин пропуску; надання належним чином завірених копій документів у встановленому законом порядку на підтвердження обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, або надання доказів, які підтверджували б, що позивачем здійснено усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання доказів, або письмово не повідомити про неможливість надання доказів, із зазначенням причин, з яких такі докази не можуть бути подані позивачем разом з позовною заявою; зазначення в позовній заяві про наявність у позивача або у іншої особи оригіналів письмових доказів; зазначення (надання) письмового підтвердження про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав; сплати судового збору та надання доказів на підтвердження сплати або надання доказів на підтвердження наявності підстав для звільнення позивача від сплати судового збору; а також шляхом надання належним чином оформленої позовної заяви разом з разом з належним чином завіреними копіями документів, що надаються до суду після усунення недоліків та надання копій позовної заяви після усунення недоліків разом з належним чином завіреними копіями документів, що надаються до суду відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248, 287 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну ОСОБА_1 до Державної виконавчої служби Окнянського району управління юстиції Одеської області державний виконавець Дорогов О.Б. про зняття арешту, стягнення моральної шкоди, - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в десятиденний строк з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде повернутий відповідно до вимог ч. 1 п. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Левчук