Справа № 449/1335/18
Суддя: Шевчук Світлана Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/9511/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Шевчук С.М.,

суддів Кухтея Р.В., Носа С.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Перемишлянського районного суду Львівської області від 12 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду (ухвала постановлена судом в складі головуючого судді Борняк Р.О., дату складення повного тексту ухвали суду не зазначено) у справі № 449/1335/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

І. ОПИСОВА ЧАСТИНА

В жовтні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому просила визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Горох Н.С. по справі про адміністративне правопорушення №137/20/18-ф/пз від 21.09.2018 року.

Ухвалою Перемишлянського районного суду Львівської області від 12 квітня 2019 року адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду позивач звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. В обґрунтування апеляційної скарги позивач вказує, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, ухвалу прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

На підтвердження доводів апеляційної скарги позивач зазначає, що судом першої інстанції не було враховано, що у попереднє судове засідання 20.02.2019 року, ним подавалось клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги позивача.

Учасники справи були повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги повідомлені у відповідності до вимог ст. 268 КАС України, шляхом надіслання повідомлень на електронні пошти зазначених учасників справи та на номер телефону, про що в матеріалах справи містяться відповідні докази. В судове засідання не прибули, про причини неприбуття не повідомили. Клопотань про відкладення слухання справи не направляли. Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу зазначив про розгляд апеляційної скарги без участі представника відповідача.

З огляду на обставини щодо повідомлення учасників справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги та положення ст. 311 КАС України колегія суддів, вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги в порядку письмового провадження.

ІІ. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Горох Н.С. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №137/20/18-ф/пз від 21.09.2018 року, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 9350 грн (а.с.8-9).

Позивач не погоджуючись з даною постановою звернулася до суду з адміністративним позовом про її оскарження.

ІІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Суд першої інстанції, приймаючи оскаржувану ухвалу, виходив з того, що оскільки позивач не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, повторно не з`явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки, суд дійшов висновку про визнання повторною неявки позивача без поважних причин та неможливості розгляду справи за його відсутності, що є підставою для залишення адміністративного позову без розгляду.

ІV. ПОЗИЦІЯ АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевим загальним судом, як адміністративним протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

За наведених положень законодавства, при розгляді справ про притягнення до адміністративної відповідальності застосовуються скорочені строки розгляду справ.

Відтак, подаючи позовну заяву до суду у зазначеній категорії справ позивач та його представники були обізнані з приводу того, що справа підлягає розгляду впродовж десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на обумовлені строки розгляду зазначеної справи, позивач повинен належним чином користуватися наданими йому процесуальними правами, не допускати зволікань та чинити перешкод суду у розгляді зазначеної справи у встановлені законом строки.

Для забезпечення розгляду судом, поданої позивачем позовної заяви у встановлені строки, позивач наділений правом бути присутнім під час розгляду його справи особисто, а в разі неможливості особистої участі позивача у розгляді справи він вправі доручити представництво його інтересів у суді іншій особі, або направити до суду заяву про розгляд судом справи за відсутності позивача та представника.

Як видно з матеріалів справи, позовна заява подана позивачем особисто (а.с.7)

Судом встановлено, що позивач у судове засідання, яке призначене на 20 лютого 2019 року не прибув, подав 18.02.2019 року клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю забезпечення явки уповноваженого ним представника та з метою надання можливості подачі додаткових пояснень (а.с.47).

Розгляд справи, який був призначений на 20.02.2019 року судом першої інстанції було відкладено на 12 квітня 2019 року у зв`язку з неявкою всіх осіб, які беруть участь у справі (а.с.49).

В судове засідання, призначене на 12 квітня 2019 року позивач та його представник не з`явилися, про причини неприбуття не повідомили, клопотань про розгляд справи без їх участі не направляли.

У відповідності з ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Згідно з пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву без розгляду якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Неприбуття в судове засідання позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду, є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про дату, час та місце розгляду справи.

Таким чином, підставою для залишення позовної заяви без розгляду є повторне неприбуття позивача без поважних причин або без повідомлення ним про причини неприбуття.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що позивач в судове засідання, яке було призначено на 20 лютого 2019 року, не з`явилися, хоч був належним чином повідомлений судом, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.48), подав клопотання про відкладення розгляду справи. У зв`язку з чим, розгляд справи було відкладено на 12 квітня 2019 року, про що повідомлено сторін у справі. Позивач був повідомлений про судове засідання, призначене на 12 квітня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.50).

Частиною 2 ст. 44 КАС України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини акцентує увагу на тому, що право на доступ до суду має бути ефективним. Реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Паскал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лигун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Таким чином, колегія суддів вважає, що будучи ініціатором судового розгляду справи позивач має активно використовувати власні процесуальні права, не зловживаючи ними, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права йому надані. Натомість, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи та дотримання процесуальних строків.

Відповідно, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозв`язку із виконанням тих обов`язків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Отже, особи, які беруть участь у справі, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

З наведеного вбачається, що позивач зобов`язаний був повідомити суд про неприбуття на засідання або направити іншу компетентну особу, однак вказаних дій не здійснив, що не спростовано ним під час апеляційного розгляду справи.

Натомість в судове засідання призначене на 12.04.2019 року позивач не прибув, про причини неприбуття не повідомив, про розгляд справи за його відсутності не просив.

Покликання позивача на те, що перше відкладення розгляду справи за його клопотання було зумовлено поважністю причин, а саме неможливістю забезпечення явки уповноваженого ним представника та з метою надання можливості подачі додаткових пояснень, є помилковим, оскільки зазначені позивачем у клопотанні обставини не мали документального підтвердження, тому відкладаючи справу суд керувався не поважністю причин неявки, а необхідністю надати позивачу можливість взяти участь у розгляді його позову.

Крім того, слід зазначити, що матеріали справи не містять доказів забезпечення позивачем участі у справі уповноваженого ним представника, такі відомості відсутні. Також позивачем не надсилались суду додаткові пояснення до позову.

З огляду на вищезазначені обставини, та вказані правові норми, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки матеріалами справи підтверджено факт повторного неприбуття позивача до судового засідання з неповідомленням суду про об`єктивних непереборних обставин та причини такого неприбуття та не наданням клопотання про можливість розгляду справи без участі позивача.

За таких обставин, підстави для скасування ухвали Перемишлянського районного суду Львівської області від 12 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду відсутні.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Перемишлянського районного суду Львівської області від 12 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 449/1335/18 залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення. У випадку оголошення судом апеляційної інстанції лише вступної та резолютивної частини судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя С. М. Шевчук
судді Р. В. Кухтей
С. П. Нос
Повне судове рішення складено 26 вересня 2019 року.