Справа № 460/2356/19
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2019-09-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
27 вересня 2019 року м. Рівне№460/2356/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Борискін С.А., перевіривши виконання вимог статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України за позовною заявою
Суб`єкта правовідносин з Україною: людини-громадянки України ОСОБА_1
до Рівненської міської ради , АТ "Рівнегаз" , ТОВ "Рівнегаз Збут" , Міністерства енергетики та вугільної промисловості України
про визнання протиправним та скасування розпорядження, скасування реєстраційних дій, зобов`язання вчинення певних дій,-
Суб`єкт правовідносин з Україною: людина - громадянка України ОСОБА_1 звернулась до адміністративного суду з позовом до Рівненської міської ради, АТ "Рівнегаз", ТОВ "Рівнегаз Збут", Міністерства енергетики та вугільної промисловості, зазначивши третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Прокуратура Рівненської області, Управління СБУ в Рівненській області, та просила:
-визнати протиправними та скасувати розпорядження міського голови від 14.07.1994 №923Р, від 17.08.1995 №1124Р, від 22.06.1996 №1232Р, від 25.09.1996 №1401Р, від 20.03.1997 №424Р, від 13.05.1998 №895Р, від 21.09.2000 №2080Р;
-скасувати реєстраційні дії від 27.07.2010 стосовно переоформлення ВАТ "Рівнегаз" на ПАТ "Рівнегаз", реєстраційні дії стосовно оформлення ТОВ "Рівнегаз Збут", де засновником ПАТ "Рівнегаз", та інші реєстраційні дії Відповідачів 1 та 2, які будуть виявлені з архіву;
-зобов`язати Прокуратуру Рівненської області, Управління СБУ в Рівненській області проконтролювати передачу майна територіальної громади м. Рівне та області, яке незаконно захоплене та перебуває у АТ "Рівнегаз" та ТОВ "Рівнегаз Збут", на баланс територіальних громад Рівненської області.
Згідно з п.3, 5 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними)
Перевіривши відповідність позовної заяви ст.160,161 КАС України суддя встановив наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно із положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
З матеріалів справи вбачається, що позовні вимоги даної справи стосуються протиправності розпоряджень голови Рівненської міської ради від 14.07.1994 №923Р, від 17.08.1995 №1124Р, від 22.06.1996 №1232Р, від 25.09.1996 №1401Р, від 20.03.1997 №424Р, від 13.05.1998 №895Р, від 21.09.2000 №2080Р, а також скасування реєстраційних дій, вчинених в 2010 році.
З даним адміністративним позовом позивач звернулася 23.09.2019, не надавши жодних доказів, що стосуються часу коли вона дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Згідно з вимогами п.4 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Зміст адміністративного позову - це адресоване адміністративному суду прохання позивача процесуально-правового характеру задовольнити його вимогу до відповідача. Частина 1 ст. 5 КАС України визначає формулювання позовних вимог, що можуть становити зміст адміністративного позову. За суттю, це бажаний для позивача спосіб захисту адміністративним судом прав, свобод чи інтересів, які він вважає порушеними. Тому вимагається точності та дотримання вимог, встановлених законом.
Зокрема, відповідно до ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
При цьому, суд окремо звертає увагу на необхідності дотримання положень ч.1 ст. 172 КАС України, відповідно до якої в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Разом з тим, порушення правил об`єднання позовних вимог є підставою для повернення позовної заяви відповідно до пункту шостого частини четвертої статті 169 КАС України.
Тобто, зміст прохальної частини позовної заяви повинен бути викладений у відповідності до вимог ч.1 ст. 5 КАС України, чітко та зрозуміло, сформульовано спосіб захисту права, який, на думку позивача, є належний для відповідної вимоги.
Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи дії державного органу та прийняті ним рішення суб`єкта владних повноважень прийняті у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень чи давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем.
Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що ч.1 ст.46 КАС України передбачено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.
У п.9 ч.1 ст.4 КАС України визначено, що відповідач - це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
З огляду на наведене, в адміністративному позові вимоги можуть бути заявлені лише до відповідачів по справі.
Відповідно, позовні вимоги до третіх осіб не можуть бути заявлені позивачем.
Зі змісту прохальної частини позовної заяви судом встановлено, що позовні вимоги сформульовані позивачем не до кожного з вказаних нею відповідачів, із зазначенням вимог до третіх осіб, більше того за своєю суттю є втручанням у дискреційні повноваження державного органу, що не може вважатись належним виконанням п.4 ч.5 ст.160 КАС України щодо формулювання змісту позовних вимог.
Частиною 5 статті 161 КАС України передбачено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.
При цьому, відповідно до ч.2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Відповідно до ч.4 ст. 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.
Враховуючи вищезазначене, на виконання вимог ч.5 ст.161 КАС України, позивачу слід запропонувати подати суду відповідну заяву про залучення третьої особи у порядку ч.2 ст. 49 КАС України, з зазначенням у ній, яких прав або обов`язків вказаної особи може стосуватися вирішення даного спору у суді.
Відповідно до ч.1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин позовну заяву слід залишити без руху.
Позивачу недоліки позовної заяви слід усунути шляхом подання до суду:
-доказів на підтвердження того, що строк звернення до суду не пропущений або заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду;
-належним чином оформленої позовної заяви відповідно до ч.5 ст.160 КАС України, з зазначенням у ній змісту позовних вимог щодо кожного з відповідачів, з урахуванням вимог ч.1 ст. 5 КАС України;
-у разі необхідності, заяви про залучення третіх осіб із зазначенням підстав для їхнього залучення до участі у справі.
Керуючись статтею 169 КАС України, суд,-
Позовну заяву Суб`єкта правовідносин з Україною: людини-громадянки України ОСОБА_1 до Рівненської міської ради , АТ "Рівнегаз" , ТОВ "Рівнегаз Збут" , Міністерства енергетики та вугільної промисловості України про визнання протиправним та скасування розпорядження, скасування реєстраційних дій, зобов`язання вчинення певних дій залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю не більше 10 днів з дня вручення даної ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремо не оскаржується.

Суддя Борискін С.А.