Справа № 287/921/19
Суддя: Франовська К.С.
Дата ухвалення: 2019-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про поновлення строку апеляційного оскарження

Справа № 287/921/19

24 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Франовської К.С.

суддів: Кузьменко Л.В. Совгири Д. І.

розглянувши в порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 24 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Горпинича М.В. Олевського ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області про визнання протиправними дій працівника патрульної поліції та скасування постанови про накладення стягнення,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою Олевського районного суду Житомирської області від 24 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_2 повернуто.

Відповідно до приписів ст.286 КАС України строк на апеляційне оскарження даної ухвали закінчився 05 серпня 2019 року.

Не погодившись з прийнятою ухвалою, позивач 09 серпня 2019 року оскаржив його в апеляційному порядку, пропустивши строк на апеляційне оскарження. Ухвалою суду від 23 серпня 2019 року подану апеляційну скаргу залишено без руху та надано 10-ти денний строк з дня вручення ухвали, протягом якого останній має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати підстави для поновлення строку.

На виконання ухвали суду, 12 вересня 2019 року скаржник подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення.

Скаржник звертає увагу суду апеляційної інстанції на те, що участі в розгляді справи не приймав, про ухвалу дізнався з єдиного реєстру судових рішень 02.08.2019 року, оскільки суд першої інстанції не виконав вимоги закону щодо своєчасного надіслання учасникам справи судового рішення (ухвали).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, колегія суддів вважає, що воно підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження у даній справі є постанова про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки руху.

За правилами статті 286 КАС України дана справа відноситься до категорії справ, щодо яких передбачений особливий порядок оскарження.

Зокрема, відповідно до частини 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом 10 днів з дня його проголошення.

Тобто передбачено особливий порядок оскарження рішень суду першої інстанції у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, відлік строку на апеляційне оскарження з дати отримання особою рішення суду для термінових справ нормами КАС України не передбачений.

Частиною 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) регламентовано, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі від 24 липня 2018 року в справі № 211/797/18, норми ст. 286 КАС України є спеціальними по відношенню до ст. 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення, а не з дня вручення повного рішення суду.

Тобто, отримання особою копії рішення не в день його (її) проголошення або складення не є поважною підставою для поновлення такого строку.

Іншого порядку обчислення строку на апеляційне оскарження судового рішення в справах які відповідно до норм КАС України віднесені до категорій термінових справ, ніж обчислення строку апеляційного оскарження судового рішення з моменту проголошення судового рішення, КАС України не містить, а тому зазначені скаржником підстави для поновлення строку не є поважними.

При цьому, колегія суддів зауважує, що учасники справи, зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на нього обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи.

Крім того, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Отже, доводи клопотання про те, що суд першої інстанції не виконав вимоги закону щодо вчасного та належного повідомлення про прийняття позовної заяви та надіслання у встановлений строк судового рішення (ухвали) є обґрунтованими, оскільки підтверджуються матеріалами даної адміністративної справи .

Як вбачається з матеріалів справи, прийнята судом ухвала 24.07.2019 року надіслана до ЄДРСР лише 05.08.2019 р. та оприлюднена 07.08.2019 р.

У контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення у контексті пропуску строку на таке оскарження, у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

За таких обставин, слід погодитись з доводами скаржника щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Керуючись ст.ст. 121, 295 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 24 липня 2019 року задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали Олевського районного суду Житомирської області від 24 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Горпинича М.В. Олевського ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області про визнання протиправними дій працівника патрульної поліції та скасування постанови про накладення стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає .

Головуючий Франовська К.С.

Судді Кузьменко Л.В. Совгира Д. І.