Справа № 523/17960/18
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2019-09-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 р.м.ОдесаСправа № 523/17960/18
Головуючий в 1 інстанції: Чернявська Л.М.

Дата і місце ухвалення 08.07.2019 р., м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді Бойка А.В.,

суддів: Федусика А.Г.,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 08 липня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідоша Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідоша Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому просила: визнати протиправною та скасувати постанову №495 від 28 серпня 2018 року про накладення на неї штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП; визнати протиправними дії головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідоша Руслана Віталійовича щодо складання акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 липня 2018 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 липня 2018 року, припису про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26 липня 2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 26 липня 2018 року.

Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08 липня 2019 року залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідоша Руслана Віталійовича щодо складання акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 липня 2018 року, припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 липня 2018 року, припису про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26 липня 2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 26 липня 2018 року. Продовжено розгляд справи за позовом ОСОБА_1 в частині визнання протиправною та скасування постанови №495 від 28 серпня 2018 року про накладення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 08 липня 2019 року позов задоволено у повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області подав апеляційну скаргу, в якій посилався на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, що призвело до неправильного вирішення справи.

В поданій апеляційній скарзі апелянт зазначив, що в ході проведення позапланового заходу по перевірці об`єкта будівництва, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , позивачем у порушення вимог чинного законодавства, не було допущено посадових осіб Департаменту ДАБІ в Одеській облаві до проведення перевірки, ненадано відповідної дозвільної документації на будівництво, при розпочатому будівництві, правовстановлюючої документації на земельну ділянку, у зв`язку з чим у присутності позивачки було складено акт про не допуск посадових осіб до перевірки, протокол про адміністративне правопорушення, приписи про усунення порушення та про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт.

Апелянт зазначив, що позивач взагалі відмовилась від підписання будь-яких документів та від їх отримання, а тому вони були направлені на її адресу поштою. Відповідач вважає, що виконав свої обов`язки по сповіщенню позивача про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, однак з незалежних від нього причин, поштова кореспонденція, яка направлялась на адресу позивача була повернута, а саме, «у зв`язку із закінченням терміну зберігання».

Відповідач вважає, що постанова про накладення штрафу на ОСОБА_1 прийнята правомірно, у відповідності до вимог чинного законодавства, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.

У зв`язку з вказаним апелянт просить скасувати судове рішення суду першої інстанції та прийняти нове про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1

13.09.2019 року до суду апеляційної інстанції надійшов відзив ОСОБА_1 на апеляційну скаргу Департаменту ДАБІ в Одеській області, в якій позивачем висловлено незгоду з доводами апеляційної скарги, вказано на те, що у період з 19.07.2018 року по 26.07.2018 року вона не отримувала будь-якої кореспонденції, а тому не була сповіщена про намір проведення позапланового заходу, з цих причин вона не була присутньою при проведенні вказаного заходу. Позивачка наполягає на тому, що будь-яких перешкод у здійсненні позапланового заходу посадовим особам Департаменту ДАБІ в Одеській області, в тому числі і не допуск до проведення перевірки, вона не здійснювала, а тому відсутні підстави для притягнення її до адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного позивач просив залишити апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне:

Судом першої інстанції встановлено, що 26.07.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідошем Русланом Віталійовичем було складено відносно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення.

Зі змісту протоколу вбачається, що Департаментом ДАБІ в Одеській області на підставі службової записки № 732 від 04.07.2018 року та направлення на проведення позапланового заходу від 04.07.2018 року № 584, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . Про дату, час та місце проведення перевірки забудовника - ОСОБА_1 - було попереджено листом від 19.07.2018 року № 1015-01/11-6931, проте під час проведення перевірки з виїздом на місце, забудовник відмовилась допустити посадову особу Департаменту ДАБІ в Одеській області на об`єкт будівництва та надавати відповідну дозвільну та правовстановлюючу документацію на земельну ділянку і розпочато будівельні роботи.

28.08.2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідошем Русланом Віталійовичем було винесено постанову № 495 по справі про адміністративне правопорушення, згідно якої ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КпАП України та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. Оскаржувану постанову отримано позивачем 04 грудня 2018 року.

Не погоджуючись з прийнятою відповідачем постановою по справі про адміністративне правопорушення, позивач оскаржила її до суду.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно наявності підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , з огляду на наступне:

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 зазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч. 7 ст. 41 Закону № № 3038-VI).

Згідно п. 9 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 533) державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку № 533 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

При цьому, пунктом 12 цього Порядку № 553 визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Згідно ст. 2446 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Статями 254 та 256 КУпАП встановлено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

З матеріалів справи вбачається, що в акті про недопущення посадових осіб органу ДАБІ та протоколі про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 від підпису вказаних документів відмовилась. Апелянт посилається на те, що при проведенні перевірки ОСОБА_1 була присутньою, однак до проведення перевірки посадових осіб ДАБІ не допустила. При цьому, зі змісту протоколу вбачається, що позивач була сповіщена про дату, час та місце проведення перевірки. Натомість позивач категорично заперечує свою присутність при виїзді посадових осіб на об`єкт будівництва для проведення перевірки.

Позивача притягнуто до відповідальності за ч. 2 ст. 188-42КУпАП, відповідно до якої недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що в даному випадку відповідачем, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності своїх дій та рішень, не доведено належними та допустимими доказами факту присутності позивача при проведенні перевірки та вчинення нею перешкод у проведенні такої перевірки шляхом недопущення посадових осіб ДАБІ до її проведення.

Як встановлено судом першої інстанції, роздруківка з офіційного сайту «Укрпошта» щодо відправлення штрихкод 600, яким на адресу позивача було направлено лист від 19.07.2018 року №1015-01/11-6931, в якому повідомлялося про намір проведення позапланового заходу, містить вказівку на те, що «відправлення не вручене під час доставки: інші причини». Таким чином, позивач не отримувала лист Департаменту ДАБІ в Одеській області та не була обізнана про намір відповідача провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

У складених документах (акт, протокол, приписи) відсутні підписи позивача, які б свідчили про їх складення у її присутності.

При цьому, до відзиву на позовну заяву відповідачем були додані матеріали фотофіксації, однак вони також жодним чином не підтверджують факт присутності позивачки при проведенні перевірки, тоді як це є визначальною обставиною для встановлення факту недопущення посадових осіб до проведення перевірки.

Таким чином, відповідачем не доведено вчинення позивачем дій, які становлять склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що акт про недопущення, протокол та приписи були направлені на адресу позивача поштою, однак, не вручені та повернені на адресу відправника у зв`язку із закінченням встановленого строку зберігання (а.с. 91).

Статтею 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З оскаржуваної постанови вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення також проводився за відсутності позивача 28.08.2018 року, тоді як згідно протоколу, розгляд справи про адміністративне правопорушення був призначений на 08.08.2018 року. Доказів належного сповіщення позивача про розгляд справи відносно неї саме 28.08.2018 року відповідачем не надано.

Слід зазначити, що згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з п.1 статті 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

В даному випадку відповідачем не доведено наявності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП та наявності підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, у зв`язку з чим колегія суддів суду апеляційної інстанції приходить до висновку про протиправність та необґрунтованість оскаржуваної постанови № 495 від 28.08.2018 року.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому, відповідно до ст. 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст.ст. 286, 308, 311, 312, 316, 321, 325, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області залишити без задоволення, а рішення Приморського районного суду м. Одеси від 08 липня 2019 року без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик

Суддя: О.А. Шевчук