Справа № 1240/2227/18
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2019-09-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 вересня 2019 року справа №1240/2227/18

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд колегією суддів у складі: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів Компанієць І.Д., Ястребової Л.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Луганській області про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року, прийнятої за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 р. у справі № 1240/2227/18 (головуючий І інстанції І.О.Свергун) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Луганській області про визнання неправомірними дій, стягнення незаконно утриманого військового збору та середнього грошового забезпечення за весь час затримки розрахунку, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Луганській області (далі відповідач, ГУ НП в Луганській області), в якій просив: стягнути середньоденне грошове забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.11.2017 по 25.06.2018 на загальну суму 64646,10 грн; визнати неправомірними дії щодо стягнення з позивача військового збору в сумі 571,51 грн при нарахуванні та виплаті донарахованої одноразової грошової допомоги в сумі 38100,60 грн при звільненні зі служби; стягнути незаконно стягнутий військовий збір в сумі 571,51 грн при нарахуванні та виплаті одноразової грошової допомоги при звільненні зі служби в сумі 38100,60 грн.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 року відмовлено в задоволені позовних вимог.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено, рішення Луганського окружного адміністративного суду від 11 лютого 2019 р. скасовано, та ухвалено нове судове рішення, яким задоволено позовні вимог, а саме:

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_1 , середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.11.2017 по 25.06.2018 в сумі 64646,10 грн

Визнано протиправними дії Головного управління Національної поліції в Луганській області щодо утримання військового збору в розмірі 571,51 грн. із виплаченої ОСОБА_1 суми одноразової грошової допомоги в розмірі 38100,60 грн при звільненні зі служби.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Луганській області на користь ОСОБА_1 , суму військового збору в розмірі 571,51 грн., утриманого із суми одноразової грошової допомоги в розмірі 38100,60 грн виплаченої ОСОБА_1 при звільненні зі служби.

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла заява Головного управління Державної казначейської служби України у Луганській області про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року, а саме заявник просить роз`яснити чи сума 64646,10 грн за рішенням суду стягнута в повному обсязі, без відрахувань установлених законом податків та інших обов`язкових платежів чи зазначена сума підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 з відповідними відрахуваннями.

Відповідно до приписів ч.1, 3 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд розяснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Суд розглядає заяву про розяснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання розяснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до пп.2 п. 5 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 серпня 2011 р. № 845 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 січня 2013 р. № 45), під час виконання виконавчих документів органи Казначейства мають право, зокрема, звертатися у передбачених законом випадках до органу (посадової особи), який видав виконавчий документ, із заявою про роз`яснення рішення про стягнення коштів, порушувати клопотання про встановлення чи зміну порядку і способу виконання такого рішення, а також відстрочку та/або розстрочку його виконання.

Аналіз вищезазначених норм дає підстави для висновку про те, що роз`яснення судового рішення за своєю правовою суттю є одним із способів усунення його недоліків, яке не передбачає виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Незрозумілість судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Отже, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані, або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Таким чином, необхідність роз`яснення судового рішення пов`язана з незрозумілістю рішення як для сторін, так і для осіб, які уповноважені виконувати відповідне рішення. При цьому, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки має місце ймовірність неправильного його виконання чи невиконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

У мотивувальній частині постанови суд зазначив, що розрахунок розміру суми відшкодування, передбаченого статтею 117 КЗпП України має розраховуватись відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 року №100.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ цієї Постанови, при обчисленні середньої заробітної плати у всіх випадках її збереження включаються: основна заробітна плата; доплати і надбавки (за надурочну роботу та роботу в нічний час; суміщення професій і посад; розширення зон обслуговування або виконання підвищених обсягів робіт робітниками-почасовиками; високі досягнення в праці (високу професійну майстерність); умови праці; інтенсивність праці; керівництво бригадою, вислугу років та інші); виробничі премії та премії за економію конкретних видів палива, електроенергії і теплової енергії; винагорода за підсумками річної роботи та вислугу років тощо. Премії включаються в заробіток того місяця, на який вони припадають згідно з розрахунковою відомістю на заробітну плату. Премії, які виплачуються за квартал і більш тривалий проміжок часу, при обчисленні середньої заробітної плати за останні два календарні місяці, включаються в заробіток в частині, що відповідає кількості місяців у розрахунковому періоді. У разі коли число робочих днів у розрахунковому періоді відпрацьовано не повністю, премії, винагороди та інші заохочувальні виплати під час обчислення середньої заробітної плати за останні два календарні місяці враховуються пропорційно часу, відпрацьованому в розрахунковому періоді.

Усі виплати включаються в розрахунок середньої заробітної плати у тому розмірі, в якому вони нараховані, без виключення сум відрахування на податки, стягнення аліментів тощо, за винятком відрахувань із заробітної плати осіб, засуджених за вироком суду до виправних робіт без позбавлення волі.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що суми, які суд визначає до стягнення з роботодавця на користь працівника як середній заробіток, обраховуються без віднімання сум податків та зборів. Податки і збори із суми середнього заробітку, присудженої за рішенням суду, підлягають нарахуванню роботодавцем при виконанні відповідного судового рішення та, відповідно, відрахуванню із суми середнього заробітку при виплаті працівнику, внаслідок чого виплачена працівнику на підставі судового рішення сума середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільнені зменшується на суму податків і зборів.

Крім того, як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у Постанові №13 від 24.12.1999 "Про практику застосування судами законодавства про оплату праці", задовольняючи вимоги про оплату праці, суд має навести в рішенні розрахунки, з яких виходив при визначенні сум, що підлягають стягненню. Оскільки справляння і сплата прибуткового податку з громадян є відповідно обов`язком роботодавця та працівника, суд визначає зазначену суму без утримання цього податку й інших обов`язкових платежів.

Отже, відповідач у справі, як податковий агент згідно норм Податкового Кодексу України, та, як страхувальник згідно Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", зобов`язаний виплатити позивачеві суму середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, утримавши із нього при виплаті установлені законом податки та інші обов`язкові платежі.

Такі, висновки узгоджуються з практикою Верховного Суду України, зокрема, викладеною в постановах від 21.01.2012 №6-87цс11 та від 14.01.2014 №21-395а13.

Таким чином,суд вважає за необхідне роз`яснити, що виконуючи постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року щодо стягнення на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.11.2017 по 25.06.2018 в сумі 64646,10 грн, з вказаної суми мають бути відраховані суми належних до сплати податків та зборів.

Керуючись статтею 241, 243, 254, 321, 325, 329 КАС України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ :

Заяву Головного управління Державної казначейської служби України у Луганській області про роз`яснення постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року по справі 1240/2227/18 - задовольнити.

Роз`яснити Головному управлінню Державної казначейської служби України у Луганській області, що при стягненні на користь ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні за період з 30.11.2017 по 25.06.2018 в сумі 64646,10 грн з вказаної суми мають бути відраховані суми належних до сплати податків та інших обов`язкових платежів встановлених законом.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений та підписаний 26 вересня 2019 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді: І.Д. Компанієць

Л.В. Ястребова