Справа № 560/2662/19
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2662/19
УХВАЛА

23 вересня 2019 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Козачок І.С.

за участі:секретаря судового засідання Данилюк К.Б. представника відповідачів Клименка В.О.
розглянувши заяву представника Міністерства юстиції України про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом Арбітражного керуючого ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України , Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування доручення, визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

Арбітражний керуючий Василик ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Міністерства юстиції України, Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Дисциплінарна комісія арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) при Міністерстві юстиції України про визнання протиправним та скасування доручення про проведення позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого, дій щодо призначення, проведення позапланової невиїзної перевірки та внесення до Акту позапланової перевірки № 5 від 09.08.2019 р. необґрунтованої інформації.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про вжиття заходів забезпечення позову.

Суд ухвалою від 03 вересня 2019 року заяву про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову задовольнив шляхом заборони Міністерству юстиції України в особі Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) при Міністерстві юстиції України здійснювати розгляд подання структурного підрозділу щодо притягнення арбітражного керуючого ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності на підставі Акту позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого № 5 від 09.08.2019 року, складеного ГТУ юстиції у Вінницькій області.

18 вересня 2019 року від Міністерства юстиції України надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Клопотання обґрунтовано тим, що позивачем не доведено належними доказами те, що невжиття судом заходів забезпечення позову у спосіб, про який він просить, дійсно ускладнить чи зробить неможливим виконання рішення суду.

Покликається на те, що відповідачі ще не приймали рішення розпорядчого характеру, яке б спричинило для позивача настання будь-яких дійсних негативних наслідків, тоді як заборона вчиняти дії, на думку відповідачів, фактично є втручанням у дискреційні повноваження державного органу.

19 вересня 2019 року суд призначив до розгляду в судовому засіданні клопотання про скасування заходів забезпечення позову по адміністративній справі № 560/2662/19 на 23.09.2019 р., про що повідомив сторони.

Позивач в судове засідання не з`явився, про причини неявки не повідомив, письмові заяви з приводу зазначеного клопотання до суду не подав.

Представник відповідачів клопотання підтримав, посилаючись додатково на те, що стосовно позивача не приймалось будь-яке рішення за наслідками перевірки. У подальшому також невідомо, чи рішення стосовно позивача буде прийняте комісією. Відтак вважає, що суд не може вживати заходи забезпечення, які перешкоджають уповноваженому органу вчиняти дії, які прямо передбачені його повноваженнями.

Даючи правову оцінку клопотанню про скасування заходів забезпечення позову, cуд зазначає про наступне.

Згідно пункту 7.4. розділу VII Порядку контролю за діяльністю арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27.06.2013 № 1284/5 ( далі - Порядок) на арбітражного керуючого можуть бути накладені дисциплінарні стягнення у вигляді попередження або позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора)

Водночас дисциплінарна комісія, встановивши невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства, має право скасувати такі висновки та скерувати відповідні матеріали Міністерству юстиції України для проведення додаткового контролю.

Відтак, Дисциплінарна комісія може відхилити Подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності у разі його необґрунтованості або відсутності підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Суд встановив, що жодне рішення Дисциплінарною комісією щодо позивача на цей час не приймалось.

Крім цього, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Порушення повинне бути реальним, стосуватись прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Зазначена правова позиція висловлюється у постанові Великої палати Верховного Суду від 18.12.2018 року у справі №9901/657/18.

У вказаній постанові Верховного суду, прийнятій щодо аналогічних правовідносин, суд прийшов до висновку, що рішення суду за такими позовами не потребує виконання, оскільки його значення полягає у констатації факту неправомірності оскаржуваного рішення і позбавлення його правових наслідків шляхом скасування. Тому у справі за таким позовом не може бути ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду.

Що стосується ускладнення чи унеможливлення ефективного захисту чи поновлення порушених прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суд звертає увагу, що небезпеку порушення своїх прав позивач вбачав у можливому притягненні його до дисциплінарної відповідальності, що б могло вплинути на його подальшу діяльність арбітражного керуючого.

Однак такі доводи позивача є передчасними, оскільки вони стосуються ще не прийнятого рішення Дисциплінарної комісії, яке невідомо чи буде прийняте не на користь позивача. У той же час, суд здійснює захист реально порушених прав, а не тих, які лише ймовірно можуть бути порушені у майбутньому.

Отже, відповідач подав вмотивоване клопотання, де навів достатні та обґрунтовані підстави для спростування доводів позивача стосовно необхідності вжиття заходів забезпечення позову, з якими суд погоджується. Доводи представника відповідачів позивач не спростував.

Відповідно до ч.1, ч.2, ч.3, ч.4 ст. 157 КАС суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

Відтак, суд приходить до висновку про необхідність скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 03.09.2019 року.

Керуючись статтями 157, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

заяву представника Міністерства юстиції України від 18.09.2019 року про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою суду від 03.09.2019 року - задоволити.

Заходи забезпечення позову у справі №560/2662/19, вжиті ухвалою суду від 03.09.2019 року, скасувати.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а у випадку, якщо в судовому засіданні було проголошені вступна та резолютивна частини ухвали суду, - з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складене 26 вересня 2019 року 17.00

Головуючий суддя І.С. Козачок