Справа № 240/8542/19
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 року м. Житомир справа № 240/8542/19

категорія 109010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі судді Черняхович І.Е., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про визнання дій незаконними, скасування припису,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати дії Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради протиправними та незаконними;

- скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №07-15/006/19 від 11.05.2019, винесений відносно неї.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що на підставі ескізу забудови земельної ділянки від 28.12.2015 №85, розробленого Коростишівським архітектурно-планувальним бюро та будівельного паспорту №1 від 31.12.2015, виданого сектором містобудування, архітектури та будівництва Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області, а також відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.01.2016 №ЖТ53 вона здійснює будівельні роботи з реконструкції сараю під сарай, який знаходиться в її домоволодінні за адресою АДРЕСА_1 . В період з 23.04.2019 по 11.05.2019 посадовими особами Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради було проведено позапланову перевірку вищезазначеного об`єкта будівництва за результатами якої було складено акт від 11.05.2019 та встановлено, що будівельні роботи з реконструкції сараю виконуються з порушенням будівельних норм, зокрема не дотримано нормативних відстаней для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту до меж сусідніх ділянок від найбільш виступаючої конструкції стіни, чим порушено п.3.25* ДБН 360-92, а також не дотримано нормативних протипожежних відстаней до будівель і споруд, розташованих на сусідніх земельних ділянках, чим порушено п. 3.24*, 3.25*, 3.25а*, абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92. З огляду на зазначене, відповідачем був винесений припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №07-15/006/19 від 11.05.2019, яким ОСОБА_1 зобов`язано привести об`єкт будівництва у відповідність до будівельних норм, шляхом його перебудови у термін до 11 червня 2019 року.

В свою чергу, ОСОБА_1 вважає вищезазначий припис протиправним, оскільки:

- у грудні 2015 року посадовими особами Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради вже проводилась позапланова перевірка вказаного об`єкта будівництва, однак жодних порушень ДБН 360-92 під час цієї перевірки виявлено не було;

- відповідач під час перевірки вийшов за межі своїх повноважень та перебрав на себе функції Управління ДСНС України в Житомирській області, тому що відповідно до п. 10 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 орган державного архітектурно-будівельного контролю взаємодіє з органами виконавчої влади, що здійснюють контроль за дотримання протипожежних вимог, а не перевіряє такі норми самостійно і робить висновки не маючи відповідної освіти і кваліфікації з даного питання;

- під час перевірки посадовими особами Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради використовувалися ДБН 360-92** Планування і забудова міських і сільських поселень, який на той момент вже втратив чинність та не міг бути застосований, оскільки з 01.09.2018 в дію введено ДБН Б.2.2 - 12:2018 Планування і забудова територій.

Враховуючи зазначене, позивач вважає, що припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №07-15/006/19 від 11.05.2019 підлягає скасуванню, а тому вона звернулась до суду з даним позовом.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року відкрито провадження в адміністративній справі №240/8542/19 за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи.

Крім того, вказаною ухвалою відповідачу було встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення йому копії цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Копію ухвали про відкриття провадження у справі, а також копію позовної заяви з доданими до неї документами 14 червня 2019 року було надіслано на адресу місцезнаходження Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, що повернулось на адресу суду, ухвалу про відкриття провадження у справі відповідач отримав 19 червня 2019 року (а.с.46).

04 липня 2019 року до суду надійшов відзив Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач зазначив, що не погоджується з позовними вимогами, вважає їх безпідставними та необгрунтованими. Таку позицію відповідач аргументував тим, що наявний у позивача ескіз намірів забудови земельної ділянки №85 від 28.12.2015, виготовлений КП "Коростишівське архітектурно-планувальне бюро", не відповідає вимогам абз. 4 п. 2.1 Розділу ІІ Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженому наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, оскільки не містить відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, а будівельний паспорт №60 від 31.12.2015, виданий сектором містобудування, архітектури та будівництва Коростишівської районної державної адміністрації, не відповідає вимогам п. 2.10 зазначеного Порядку, тому що не містить відстаней від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Натомість під час перевірки було встановлено, що будівельні норми, які містять обов`язкові вимоги у сфері будівництва, та архітектури, позивачем дотримані не були, у зв`язку з чим, детальний опис виявлених порушень відображено в акті перевірки №8 від 11.05.2019.

З приводу доводів позивача про втрату чинності ДБН 360-92** відповідач зазначив, що вони не відповідають дійсності, оскільки постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 визнано протиправним та нечинним наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року № 100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", яким серед іншого визнавались такими, що втратили чинність ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Враховуючи вищезазначене, Відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради у відзиві просив відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. (а.с.48-50).

11 липня 2019 року до суду надійшла відповідь ОСОБА_1 на відзив на позовну заяву, в якій вона звертає увагу суду на те, що у грудні 2015 року посадовими особами на цьому ж об`єкті будівництва вже проводилась позапланова перевірка, за результатами якої її було притягнуто до адміністративної відповідальності. Натомість, відповідно до ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягненний до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме праовпорушення. З огляду на що, просить задовольнити її позов у повному обсязі (а.с.56-57).

Відповідно до норм ст.ст. 257, 263 КАС України дана адміністративна справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи.

У відповідності до частини четвертої статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Черняхович І.Е. в період з 12.08.2019 по 30.08.2019 у відпустці та хворобою в період з 09.09.2019 по 18.09.2019, рішення по справі №240/8542/19 прийнято 23 вересня 2019 року.

Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 є власником житлового будинку та земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_2 ) (а.с.10-12).

На вказані земельній ділянці позивач на підставі ескізу забудови земельної ділянки від 28.12.2015 №85, розробленого Коростишівським архітектурно-планувальним бюро (а.с.14-15) та будівельного паспорту №1 від 31.12.2015, виданого сектором містобудування, архітектури та будівництва Коростишівської районної державної адміністрації Житомирської області (а.с.16), а також відповідно до повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 13.01.2016 №ЖТ53 (а.с.17-18) здійснює будівельні роботи з реконструкції сараю під сарай.

Судом встановлено та не заперечувалось сторонами, що 08.04.2019 до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради за вхідним №07-10/113/19 надійшло звернення громадянки ОСОБА_2 щодо проведення перевірки об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

У зв`язку з надходженням вказаного звернення та на виконання положень ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз. 8 п. 7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради було видано накази від 22.04.2019 №07-03/015/19 та від 08.05.2019 №07-30/016/19 та відповідні направлення від 23.04.2019 №07-13/015/19 та від 08.05.2019 №07-13/016/19 про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом містобудівної діяльності вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: Реконструкція сараю під сарай" за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі вказаних документів, посадовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради в період з 23.04.2019 по 11.05.2019 було проведено позапланову перевірку об`єкта будівництва Реконструкція сараю під сарай" за адресою: АДРЕСА_1 за результатами якої був складений акт від 11.05.2019 (а.с.25-36).

Зі змісту акту від 11.05.2019 вбачається, що згідно характеристик конструкцій, відповідно до ДБН В.1.1.-7:2016 вказаний об`єкт будівництва належить до ІІІ ступеня вогнестійкості.

Під час перевірки відповідачем було здійснено обміри об`єкта будівництва та встановлено, що від об`єкта будівництва до межі земельної ділянки за адресою АДРЕСА_3 становить 0,37 м, до межі земельної ділянки за адресою АДРЕСА_4 відстань становить 0,3 м, реконструкція господарської будівлі здійснюється по межі з сусідньою земельною ділянкою по АДРЕСА_1 (кадастровий номер :01:009:0473) без об`єднання (блокування) з існуючою господарською будівлею розташованою на сусідній земельній ділянці на відстані 0,2 м, а відстань від об`єкта будівництва до існуючого житлового будинку по АДРЕСА_3 становить 5,5 м.

З огляду на вказане посадовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради за результатами ознайомлення з наданими документами, візуального огляду, обмірів та системного аналізу будівельних норм встановлено, що суб`єкт містобудування ОСОБА_1 виконує будівельні роботи з реконструкції сараю з порушенням будівельних норм, оскільки згідно п.3.25*ДБН 360-92** "для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступаючої конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м", згідно абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92** "часткова реконструкція житлових будинків та господарських споруд на окремих садибних ділянках, які побудовані за раніше чинними нормативами, допускається за погодженням з місцевими органами архітектури і містобудування, державного пожежного та санітарного нагляду. В цьому випадку перебудова житлових будинків, їх господарських будівель та гаражів можлива за умови збереження існуючих відстаней між будівлями". Натомість, максимальні зовнішні габаритні розміри сараю зазначені в технічному паспорті до реконструкції становили у плані 2,2 м х 3,5м. Однак, обміри свідчать про те, що збільшення габаритних розмірів об`єкта будівництва призвело до зменшення існуючої протипожежної відстані до житлового будинку по АДРЕСА_3 , та зменшення нормативної відстані до меж сусідніх ділянок від найбільш виступаючої конструкції стіни об`єкта будівництва для догляду за будівлями і здійснення їх проточного ремонту. Також встановлено, що розміщення господарської будівлі по межі з сусідньою земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , на відстані 0,2 м від розташованої на сусідній земельній ділянці будівлі, без об`єднання (блокування) з існуючою господарською будівлею, порушує вимоги пунктів 3.24*, 3,25*. 3.25а* ДБН 360-92** (а.с.33-35).

Таким чином, за результатами перевірки були виявлені та зафіксовані в акті від 11.05.2019 порушення ОСОБА_1 п. 3.24*, 3,25*. 3.25а*, абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень", які виявились у недотриманні нею нормативних відстаней для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту від меж сусідніх ділянок до найбільш виступаючої конструкції стіни та без дотримання нормативних протипожежних відстаней до будівель і споруд розташованих на сусідніх земельних ділянках. Вищезазначений акт був складений у присутності ОСОБА_1 та підписаний нею без зауважень. Примірник акту позивач отримала 11 травня 2019 року, що підтверджується її особистим підписом в акті (а.с. 36).

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та статтей 254, 255 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення головним спеціалістом відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Прищепою Олександром Володимировичем був складений протокол від 11.05.2019 про порушення позивачем п. 3.24*, 3,25*. 3.25а*, абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" (а.с.37-38).

Крім того, 11 травня 2019 року посадовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, був винесений припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким від ОСОБА_1 вимагалось усунути порушення вимог законодавства та привести об`єкт будівництва у відповідність до будівельних норм шляхом перебудови у термін до 11 червня 2019 року (а.с.39).

Правомірність винесення зазначеного припису від 11.05.2019 стала підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Водночас суд наголошує, що обставини щодо недотримання під час реконстукції сараю нормативних відстаней для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту від меж сусідніх ділянок до найбільш виступаючої конструкції стіни та нормативних протипожежних відстаней до будівель і споруд, розташованих на сусідніх земельних ділянках, позивачем у позовній заяві не спростовуються та не оскаржуються.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Закон України від 17.02.2011 №3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону №3038-VI управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 3 статті 6 Закону №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Абзацом 3 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Натомість, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки може бути звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п. 6 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI).

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, врегульовано Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Згідно з п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; а у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Аналогічні норми закріплені також і в п. 11 Порядку № 553.

Пунктами 16 та 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п. 19 Порядку № 553).

Як встановлено судом за порушення п. 3.24*, 3,25*. 3.25а*, абз. 3 примітки 7 ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень" в частині недотримання нормативних відстаней для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту від меж сусідніх ділянок до найбільш виступаючої конструкції стіни та недотримання нормативних протипожежних відстаней до будівель і споруд розташованих на сусідніх земельних ділянках, оскарженим приписом від 11.05.2019 №07-15/006/19 від ОСОБА_1 вимагалось привести об`єкт будівництва у відповідність до будівельних норм шляхом перебудови у термін до 11 червня 2019 року (а.с.39).

Оцінюючи доводи відповідача щодо порушення ОСОБА_1 нормативних відстаней передбачених ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень", суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 26 Закону № 3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Згідно з ч. 2 ст. 26 Закону № 3038-VI під час проектування і будівництва об`єктів суб`єкти містобудування зобов`язані додержуватися містобудівних умов та обмежень.

Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації (ч.4 ст. 26 Закону № 3038-VI).

Частиною 5 статті 26 Закону № 3038-VI передбачено, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що стадії виконання підготовчих та будівельних робіт передує стадія розроблення та затвердження проектної документації та подання відповідного повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Підпунктом 11 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI визначено, що проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Разом з тим, частиною 1 статті 27 Закону № 3038-VI передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

За приписами ч. 2 статті 27 Закону № 3038-VI проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Таким чином, у випадку будівництва господарської будівлі чи споруди на присадибній земельній ділянці, таке будівництво може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. При цьому розроблення проекту будівництва не є обов`язковим та здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до частин 3-4 статті 27 Закону № 3038-VI надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за №902/19640, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок №103, в редакції, станом на дату видачі позивачем будівельних паспортів забудови земельних ділянок об`єктами).

Відповідно до п. 1.1. Порядку № 103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

Пунктами 1.2 Порядку № 103 передбачено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пунктів 1.4-1.6 Порядку № 103 розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень. Для об`єктів будівництва, на які надається будівельний паспорт, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Пунктом 2.1 Порядку № 103 визначено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з п. 2.3. Порядку № 103 уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

При цьому, параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" (п.1.3. Порядку № 103).

Згідно з п.п. 2.7-2.9 Порядку №103 будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. Будівельний паспорт складається за формою, наведеною у додатку 2 до цього Порядку. До складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Відповідно до п. 2.10 Порядку № 103 у схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності).

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що уповноважений орган містобудування та архітектури при видачі будівельного паспорта зобов`язаний перевірити відповідність намірів забудови земельної ділянки, вказаних в ескізі намірів забудови, вимогам державних будівельних норм, стандартів і правилам, в тому числі й вимогам ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", і лише у випадку їх відповідності видати замовнику будівельний паспорт. При цьому, у схемі забудови земельної ділянки, що міститься в будівельному паспорті, зазначаються, серед іншого, мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

Під час розгляду справи судом безспірно встановлено, що за наслідками розгляду поданої позивачем заяви та ескізу забудови земельної ділянки № 85 від 28.12.2015, виготовленого КП "Коростишівське архітектурно-планувальне бюро", сектором містобудування, архітектури та будівництва Коростишівської районної державної адміністрації був виданий ОСОБА_1 будівельний паспорт №60 від 31.12.2015 на реконструкцію сараю під сарай за адресою: м. Коростишів, вул. Реміснича, 18 (а.с.16). Реконструкція сараю за адресою: м. Коростишів, вул. Реміснича, 18 здійснювалась ОСОБА_1 відповідно до вказаного будівельного паспорту №60 від 31.12.2015 (а.с.16) та на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт (а.с.17-18).

Дослідивши копію зазначеного будівельного паспорту №60 від 31.12.2015, наявного у матеріалах справи, судом встановлено, що в порушення п. 2.10 Порядку №103 мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках схематичний план забудови не містить. Про невідповідність будівельного паспорту №60 від 31.12.2015 на реконструкцію сараю під сарай за адресою: м. Коростишів, вул. Реміснича, 18 вимогам п. 2.10 Порядку №103, зазначає й відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради у відзиві на позовну заяву (а.с.49-50).

Разом з тим, відповідно до ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", затверджених наказом Держкоммістобудування від 17.04.1992 №44, вказані норми поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України. Ці норми обов`язкові для органів державного управління, місцевого і регіонального самоуправління підприємств і установ незалежно від форм власності та відомчого підпорядкування, громадських об`єднань і громадян, які здійснюють проектування, будівництво і благоустрій на території міських і сільських поселень.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що невиконання уповноваженим орган містобудування та архітектури своїх повноважень щодо перевірки намірів забудови вимогам державних будівельних норм, зокрема й вимогам ДБН 360-92** в частині дотримання мінімальних відстаней від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, та видача цим органом будівельного паспорту з порушенням вказаних норм, не звільняє ОСОБА_1 , як забудовника, від обов`язку дотримання нею нормативів ДБН 360-92**, оскільки вказані норми є обов`язковими для громадян, які здійснюють будівництво. При цьому обставини щодо того, що реконстукція сараю здійснюється з порушенням вимог ДБН 360-92** щодо нормативних відстаней для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту та нормативних протипожежних відстаней до будівель і споруд, розташованих на сусідніх земельних ділянках, не оскаржуються позивачем під час розгляду даної справи.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуваний у даній справі припис від 11.05.2019 №07-15/006/19, який виносився відповідачем з метою усунення допущених ОСОБА_1 порушень вимог ДБН 360-92**, є правомірним та прийнятим за наявності обгрунтованих для цього підстав, а також у порядку, передбаченому законодавством.

Щодо доводів позивача про протиправність дій відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради, які виявились у застосуванні під час перевірки ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень", які на її думку втратили чинність, суд вважає вказані доводи необгрунтованими, з огляду наступне.

Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 23 квітня 2018 року був виданий наказ №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Вказаним наказом передбачено, що ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" набирають чинності з першого числа місяця, що настає через 90 днів з дня опублікування в офіційному друкованому виданні Міністерства "Інформаційний бюлетень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України". Крім того, наказом було встановлено, що з дня набрання чинності ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій" визнаються такими, що втратили чинність ДБН 360-92** "Планування і забудова міських і сільських поселень".

Однак, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.08.2018 у справі №826/13433/18 було вжито заходи забезпечення позову та зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 23 квітня 2018 року №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій". В подальшому, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі №826/13433/18 наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій", яким серед іншого визнавались такими, що втратили чинність ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", було визнано протиправним та нечинним. З наведеного вбачається, що на момент проведення відповідачем позапланової перевірки ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" були чинними, а тому доводи позивача в цій частині відхиляються судом.

Суд також не приймає до уваги доводи позивача про те, що у грудні 2015 року посадовими особами відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради вже проводилась позапланова перевірка вказаного об`єкта будівництва, однак жодних порушень ДБН 360-92** під час цієї перевірки виявлено не було. Вказані обставини не можуть вважатися судом обґрунтованими підстави для скасування припису від 11.05.2019 №07-15/006/19, оскільки не виявлення посадовими особами відповідача під час перевірки у 2015 році порушень позивачем ДБН 360-92** щодо дотримання нормативних відстаней, жодним чином не свідчать про тре, що такі порушення були відсутні на момент проведення перевірки у 2019 році.

Вирішуючи спір по суті, суд ураховує, що згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради під час розгляду справи доведено та підтверджено наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів правомірність винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил №07-15/006/19 від 11.05.2019.

Відтак, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 263, 267, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Відмовити в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради (вул. Святотроїцька, 6, м. Коростишів, Житомирська область, 12501; ) про визнання дій незаконними, скасування припису.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович