Справа № 240/9935/19
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2019-09-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 вересня 2019 року м. Житомир

справа № 240/9935/19

категорія 102010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Горовенко А.В.,

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні суду за адресою: 10014, місто Житомир, вул. Мала Бердичівська, 23, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Бердичівської міської ради Житомирської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Бердичівської міської ради Житомирської області щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 31.05.2019 за вх.№П-1603;

- зобов"язати Бердичівську міську раду Житомирської області розглянути заяву ОСОБА_1 від 31.05.2019 за вх.№П-1603 відповідно до вимог Закону України "Про звернення громадян".

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що звертався до відповідача із заявою від 31.05.2019 в якій просив повідомити про стан розгляду його звернення до міської ради в лютому 2018 року, щодо виділення земельної ділянки як учаснику АТО.

Однак відповіді на заяву від 31.05.2019 ним отримано не було, а тому Бердичівська міська рада Житомирської області, на думку позивача, проявляє протиправну бездіяльність щодо не розгляду його заяви. На думку позивача, вказана бездіяльність Бердичівської міської ради Житомирської області порушує вимоги Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 19.08.2019 провадження у справі відкрито. Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвала про відкриття провадження була направлена позивачу та відповідачу за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вказана ухвала отримана відповідачем, про що свідчить підпис уповноваженої особи відповідача у поштовому повідомленні про вручення поштового відправлення.

Відповідач у строк, встановлений ч.1 ст.261 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), зазначений в ухвалі про відкриття провадження надіслав до суду відзив на позовну заяву (вх.№20599/19), в якому просить відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог повністю.

В обґрунтування своїх доводів зазначає, що на адресу виконавчого комітету Бердичівської міської ради Житомирської області 28.02.2018 надійшло звернення від ОСОБА_1 про надання дозволу на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки комунальної власності. Дане звернення було розглянуто виконавчим комітетом Бердичівської міської ради Житомирської області та листом від 01.03.2018 за №892 заявника повідомлено про те, що вказане питання буде розглянуто після розробки та затвердження детальних планів забудови земельних ділянок для даної мети відповідно до Порядку надання громадянам земельних ділянок для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, затверджених рішенням Бердичівської міської ради «Про виділення земельних ділянок учасникам антитерористичної операції» від 09.04.2018 №1062.

31.05.2019 позивач звернувся до відповідача із заявою про інформування щодо стану розгляду його звернення в лютому 2018 року.

Повторне звернення ОСОБА_1 було розглянуто на засіданні робочої групи щодо виділення земельних ділянок учасникам антитерористичної операції 10.07.2019, де було запропоновано проінформувати заявника повторно про прийняті рішення.

Листом від 25.07.2019 за вих.№616 позивача повідомлено про те, що розгляд звернення про виділення земельних ділянок для учасників АТО проводиться відповідно до рішення Бердичівської міської ради «Про виділення земельних ділянок учасникам антитерористичної операції» від 09.04.2015 №1062 та за участі громадських організацій учасників АТО. В свою чергу загальними зборами Громадської організації «Спілка учасників бойових дій АТО Бердичева та Бердичівського району» 03.05.2016 було рекомендовано за основу принципу черговості взяти дату подання заяв на отримання земельних ділянок.

Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України.

Згідно з ч.5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Суд розглянувши матеріали справи, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, зазначає наступне.

Судом встановлено, що 31.05.2019 ОСОБА_1 звернувся на ім"я голови Бердичівської міської ради Житомирської області із заявою з проханням повідомити про стан розгляду його звернення до міської ради в лютому 2018 року щодо виділення земельної ділянки як учаснику АТО.

У заяві від 31.05.2019 позивачем поставлено наступні питання: «Чи було розроблено та затверджено детальні плани забудови, земельні плани для даної мети?; Чи було проведено розіграші будівельних номерів?; Якщо - ні, то на який час запланований даний розіграш?".

У заяві від 31.05.2019 позивач також зазначає, що оскільки він звернувся до відповідача понад рік тому, то просить надати відповідь у найкоротший термін поштою за адресою, що вказана у реквізитах до звернення, копію відповіді направити на електронну адресу.

Вказана заява отримана виконавчим комітетом Бердичівської міської ради Житомирської області 31.05.2019 за вхідним номером П-1603 (а.с.11).

Відповідачем до відзиву на позовну заяву долучено лист на ім"я ОСОБА_1 за вих.№616 від 25.07.2019, в якому виконавчий комітетом Бердичівської міської ради повідомив позивача, що його звернення, як учасника АТО про виділення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд надійшло на адресу Бердичівської міської ради 28.02.2018. Листом №892 від 01.03.2018 позивача було поінформовано, що дане питання буде розглянуто після розробки та затвердження детальних планів забудови земельних ділянок для даної мети.

Також зазначено, що Порядок виділення земельних ділянок для учасників АТО визначено рішенням Бердичівської міської ради «Про виділення земельних ділянок учасникам антитерористичної операції» від 09.04.2015 №1062, відповідно до якого звернення розглядаються за участі громадських організацій учасників АТО, а розіграші будівельних номерів здійснюється у 2 етапи. Загальними зборами Громадської організації «Спілка учасників бойових дій АТО Бердичева та Бердичівського району» від 03.05.2016 було рекомендовано за основу принципу черговості взяти дату подання заяв на отримання земельних ділянок.

Окрім того повідомлено про те, що з 2015 року виділено 189 земельних ділянок учасникам антитерористичної операції для будівництва та обслуговування житлових будинків, господарських будівель та споруд. На даний час, на обліку залишається ще 937 звернень щодо отримання земельних ділянок для даної мети, 137 із яких надійшли у 2014 році.

Крім того, проінформовано, що з метою подальшого розгляду питання забезпечення земельними ділянками учасників АТО відповідно до вищевказаного рішення, які подали звернення у період з 01.01.2014 по 31.07.2014, триває інвентаризація рішень Бердичівської міської ради та коригування містобудівної документації. Результати будуть узгоджені із громадськими організаціями учасників АТО (а.с.28).

Однак позивач стверджує, що станом на день звернення до суду з позовом 09.08.2019 (через відділення поштового зв"язку) ним не отримано відповідь на запитувану у заяві від 31.05.2019 інформацію, у зв`язку з чим звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів визначається Законом України "Про звернення громадян" №393/96-ВР від 02.10.1996 (далі - Закон України "Про звернення громадян").

Відповідно до ст.1 ЗаконуУкраїни "Про звернення громадян" громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Згідно з частинами 3 та 4 ст.3 Закону України "Про звернення громадян" заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства чи недоліки в діяльності підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, народних депутатів України, депутатів місцевих рад, посадових осіб, а також висловлення думки щодо поліпшення їх діяльності. Клопотання - письмове звернення з проханням про визнання за особою відповідного статусу, прав чи свобод тощо.

Скарга - звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

Відповідно до ст.4 Закону України "Про звернення громадян" до рішень, дій (бездіяльності), які можуть бути оскаржені, належать такі у сфері управлінської діяльності, внаслідок яких:

- порушено права і законні інтереси чи свободи громадянина (групи громадян);

- створено перешкоди для здійснення громадянином його прав і законних інтересів чи свобод;

- незаконно покладено на громадянина які-небудь обов`язки або його незаконно притягнуто до відповідальності.

Статтею 5 Закону України «Про звернення громадян» визначено, що звернення адресуються органам державної влади і органам місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.

Письмове звернення надсилається поштою або передається громадянином до відповідного органу, установи особисто чи через уповноважену ним особу, повноваження якої оформлені відповідно до законодавства. Письмове звернення також може бути надіслане з використанням мережі Інтернет, засобів електронного зв`язку (електронне звернення).

У зверненні має бути зазначено прізвище, ім`я, по батькові, місце проживання громадянина, викладено суть порушеного питання, зауваження, пропозиції, заяви чи скарги, прохання чи вимоги. Письмове звернення повинно бути підписано заявником (заявниками) із зазначенням дати. В електронному зверненні також має бути зазначено електронну поштову адресу, на яку заявнику може бути надіслано відповідь, або відомості про інші засоби зв`язку з ним. Застосування електронного цифрового підпису при надсиланні електронного звернення не вимагається.

Відповідно до ст.7 Закону України "Про звернення громадян" звернення, оформлені належним чином і подані у встановленому порядку, підлягають обов`язковому прийняттю та розгляду.

Забороняється відмова в прийнятті та розгляді звернення з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення. Якщо питання, порушені в одержаному органом державної влади, місцевого самоврядування, підприємствами, установами, організаціями незалежно від форм власності, об`єднаннями громадян або посадовими особами зверненні, не входять до їх повноважень, воно в термін не більше п`яти днів пересилається ними за належністю відповідному органу чи посадовій особі, про що повідомляється громадянину, який подав звернення. У разі якщо звернення не містить даних, необхідних для прийняття обгрунтованого рішення органом чи посадовою особою, воно в той же термін повертається громадянину з відповідними роз`ясненнями. Забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

Звернення позивача від 31.05.2019 відповідає вимогам статті 5 Закону України «Про звернення громадян», а тому в силу положень частини 1 статті 7 цього Закону має бути розглянуто по суті органом місцевого самоврядування, якому воно адресовано.

Згідно з ч.1 ст.15 Закону України "Про звернення громадян" органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Таким чином, об"єктивний і вчасний розгляд звернення позивача, перевірка викладених у ньому фактів, прийняття рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечення їх виконання, повідомлення громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань) є обов"язком Бердичівської міської ради Житомирської області.

Статтею 19 Закону України "Про звернення громадян" передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані, зокрема: об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

Відповідно до ст.20 Закону України "Про звернення громадян" звернення розглядаються і вирішуються у термін не більше одного місяця від дня їх надходження, а ті, які не потребують додаткового вивчення, - невідкладно, але не пізніше п`ятнадцяти днів від дня їх отримання. Якщо в місячний термін вирішити порушені у зверненні питання неможливо, керівник відповідного органу, підприємства, установи, організації або його заступник встановлюють необхідний термін для його розгляду, про що повідомляється особі, яка подала звернення. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати сорока п`яти днів. На обґрунтовану письмову вимогу громадянина термін розгляду може бути скорочено від встановленого вказаною статтею терміну.

Матеріали справи свідчать, що заява позивача надійшла до Бердичівської міської ради Житомирської області 31.05.2019, однак відповідь на зазначену заяву було викладено відповідачем у листі за вих.№616 від 25.07.2019, тобто у строк понад місяць після його звернення з відповідною заявою. З огляду на зазначене, відповідь надана з порушенням встановленого ст.20 Закону України "Про звернення громадян" строку розгляду звернення громадян.

Суд критично ставиться до доводів відповідача щодо того, що раніше ним було розглянуто звернення позивача від 28.02.2018 з тих же питань, про що повідомлявся позивач, у зв"язку з чим відсутні підстави для визнання бездіяльності відповідача протиправною.

Суд зазначає, що нерозгляд у встановлений законом строк звернення позивача від 31.05.2019 стосується результатів розгляду заяви від 28.02.2018, яка не є предметом розгляду у даній адміністративній справі.

При цьому, аналізуючи надану Бердичівською міською радою Житомирської області в листі від 25.07.2019 №616 інформацію щодо питань, порушених позивачем у заяві від 31.05.2019 №П-1603, суд зазначає, що відповідачем надана відповідь на всі поставлені ОСОБА_1 у заяві від 31.05.2019 №П-1603 питання.

Окрім того суд зауважує, що відповідно до положень ст.19 Закону України "Про звернення громадян" відповідь у письмовій формі позивачу не надавалась. Жодних доказів на підтвердження направлення на поштову адресу позивача вказаного листа відповідачем суду не надано. Також у заяві від 31.05.2019 позивач просив направити копію відповіді на його електронну адресу, однак доказів направлення відповіді на звернення позивача відповідачем суду не надано.

Відповідно до абзацу 27 п.2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ, встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми слідує, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв`язку.

Вміст поштового відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв`язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

Суд зазначає, що сама по собі реєстрація листа від 25.07.2019 в журналі реєстрації вихідної кореспонденції та присвоєння вихідного номеру кореспонденції - 616 не є підтвердженням того, що відповідачем було направлено зазначений лист на адресу позивача.

Право на розгляд звернення у встановленому законом порядку включає в себе не тільки право на отримання відповіді на запитувану інформацію чи розгляд звернення, а і право на своєчасність її отримання. У частині реалізації права особи на отримання інформації/відповіді суб`єкт владних повноважень має можливість виправити допущене порушення шляхом надання запитуваної інформації. Однак, як встановлено судом із наявних матеріалів справи відповідачем - суб`єктом владних повноважень порушено право позивача на своєчасність розгляду звернення у встановленому законом порядку.

Саме тому, порушення строків вчинення передбачених законом дій суб`єктом владних повноважень не може бути виправлено навіть після вчинення юридично значимих дій на виконання своїх обов`язків.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини принцип верховенства права зобов`язує державу поважати і застосовувати запроваджені нею закони, створюючи правові й практичні умови для втілення їх в життя (справа "Броньовський проти Польщі", заява №31443/96, рішення від 22.06.2004, п.184).

Згідно з пунктом 2 ч.7 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку про те, що заява позивача від 31.05.2019 за вх.№П-1603 не розглянута відповідачем у встановлений законом строк, позивача не повідомлено про наслідки розгляду його звернення у спосіб передбачений законами України.

Здійснивши системний аналіз норм чинного законодавства та наявних у матеріалах справи належних, достатніх, допустимих та достовірних доказів, суд дійшов до висновку про протиправність бездіяльності Бердичівської міської ради Житомирської області щодо розгляду заяви позивача від 31.05.2019 за вх.№П-1603.

Застосовуючи механізм захисту права та його відновлення, порушеного суб`єктом владних повноважень, керуючись повноваженнями, наданими ч.2 ст.245 КАС України, суд вважає за необхідне зобов`язати Бердичівську міську раду Житомирської області надати ОСОБА_1 повну та достовірну інформацію на його заяву від 31.05.2019 за вх.№П-1603 у спосіб передбачений законодавством України.

Покладення такого обов`язку на відповідача не є перебиранням функції іншого суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб`єкта та зобов`язанням його приймати рішення, які входять до його компетенції чи до компетенції іншого органу, з огляду на обов`язковість ефективного механізму захисту порушеного права.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Відповідно до положень ст.139 КАС України питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.

Керуючись статтями 6-9, 32, 77, 90, 139, 241-246, 255, 295, 297, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд,- вирішив:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідн. номер НОМЕР_1 ) до Бердичівської міської ради Житомирської області (Центральна площа, буд.1, м.Бердичів, Житомирська область, 13300, ) про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Бердичівської міської ради Житомирської області щодо розгляду заяви ОСОБА_1 від 31.05.2019 за вх.№П-1603.

Зобов`язати Бердичівську міську раду Житомирської області надати ОСОБА_1 відповідь на заяву від 31.05.2019 за вх.№П-1603 у спосіб, передбачений законодавством України.

У задоволенні решти позовних вимог, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складення повного судового рішення.

Рішення складено в повному обсязі 24 вересня 2019 року.

Суддя А.В. Горовенко