Справа № 826/9473/18
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9473/18 Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: судді-доповідача: Беспалова О. О., суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 травня 2019 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: не зазначений, дата складання повного тексту: не зазначена) у справі за позовом адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у Київській області про скасування рішення від 18 травня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про скасування рішення від 18.05.2018 р. № V-012/2018 за скаргою адвоката ОСОБА_3 на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 31.01.2018 р. про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 .

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 травня 2019 року позов задоволено та здійснено вихід за межі позовних вимог.

Визнано протиправним та скасовано рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 18.05.2018 р. № V-012/2018.

Зобов`язано Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури повторно розглянути скаргу адвоката ОСОБА_3 на рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 31.01.2018 р., подану в інтересах ОСОБА_1 , та прийняти за результатами її розгляду обґрунтоване рішення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги залишити без задоволення, вважаючи, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції невірно застосовано та витлумачено п. 3.45 Регламенту ВКДКА, а також не враховано Роз`яснення щодо порядку прийняття рішення ВКДКА, затверджене рішенням РА України від 19.11.2013 року № 248, що призвело до невірного вирішення справи по суті та безпідставного задоволення позовних вимог.

Так апелянт наголошує, що згідно п. 3.45 Регламенту ВКДКА у разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазначається у рішенні ВКДКА про відмову у задоволенні скарги.

На думку апелянта, з вказаної норми випливає, що відхилення скарги на рішення КДКА регіону на підставі п. 3.45 Регламенту ВКДКА виключає тим самим її розгляд по суті, як і надання будь-якої оцінки доводам відхиленої скарги. При цьому, наведення мотивів правомірності чи протиправності рішень регіональної КДКА, дослідження доказової бази з наданням оцінки у тексті мотивувальної частини такого рішення, також не регламентовано при відхиленні скарги на підставі п. 3.45 Регламенту ВКДКА. Таким чином, апелянт приходить до висновку, що розгляд на засіданні ВКДКА по суті скарги, що відхилена, не передбачений жодною нормою чинного законодавства України.

Щодо зобов`язальної частини оскаржуваного рішення суду першої інстанції апелянт зазначає, що повторне винесення чи відкладення на наступні засідання ВКДКА вже відхиленої згідно п. 3.45 Регламенту ВКДКА скарги, з метою її подальшого розгляду по суті, не передбачено жодною нормою діючого законодавства України.

Також апелянт наголошує на тому, що судом першої інстанції не було враховано Роз`яснення щодо порядку прийняття рішення Вищою кваліфікаційно - дисциплінарною комісією адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 19.11.2013 року № 248, згідно якого у разі, коли за задоволення скарги особи на рішення КДКА або за іншу внесену пропозицію не проголосувало шістнадцять (і більше) членів ВКДКА, вона вважається відхиленою, що також є рішенням ВКДКА, яке не потребує окремого голосування.

Крім того, апелянт зазначає, що судом першої інстанції не було з`ясовано про захист якого порушеного права просить позивач, що виключає можливість задоволення позовних вимог.

Також апелянт звертає увагу суду апеляційної інстанції на ту обставину, що вийшовши за межі позовних вимог судом першої інстанції було здійснено втручання у дискреційні повноваження відповідача.

Відзив до Шостого апеляційного адміністративнго суду не надходив.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги, в судове засідання не з`явилися.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 19.09.2019 р. постановлено про перехід до розгляду справи в порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи та було вірно встановлено судом першої інстанції, представником позивача було подано скаргу на рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 31.01.2018 р. про порушення стосовно позивача дисциплінарної справи.

Відповідач витребував у Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області матеріали дисциплінарного провадження стосовно позивача, які надійшли до ВКДКА 06.04.2018 р. та були зареєстровані за № 10113.

Листом від 06.04.2018 р. № 747 Голова ВКДКА доручив членові ВКДКА ОСОБА_4 провести перевірку фактів, викладених у скарзі.

За результатами перевірки член ВКДКА ОСОБА_4 підготував проект рішення про часткове задоволення скарги ОСОБА_3 , поданої в інтересах ОСОБА_1 , та скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області з направленням матеріалів на новий розгляд.

Згідно витягу з протоколу засідання ВКДКА від 18.05.2018 р. № 76 за вказаний проект рішення проголосувало: «за» - 5, «проти» - 12, «утрималися» - 6 членів ВКДКА. Інші члени участі в голосуванні не брали.

За результатами голосування відповідачем прийнято рішення від 18.05.2018 р. № V-012/2018 про залишення скарги без задоволення, а рішення - без змін.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 52 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05 липня 2012 року№ 5076-VI (далі - Закон № 5076) визначено, що до складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури входять тридцять членів.

Відповідно до частин п`ятої та шостої статті 52 Закону № 5076 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право:

1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін;

2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;

3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення;

4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Засідання Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини від загальної кількості членів комісії. Рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймаються шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів комісії.

У відповідності до п. 3.45 Регламенту ВКДКА, затвердженого рішенням Ради адвокатів України 04-05.07.2014 р. № 78 (в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин), рішення ВКДКА приймаються за наслідками загального обговорення. Рішення про задоволення скарги вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість членів ВКДКА від загальної кількості її членів. У разі відсутності за наслідками голосування встановленої законодавством більшості голосів, скарга вважається відхиленою, про що зазнається у рішенні ВКДКА про відмову у задоволенні скарги.

Крім того, у відповідності до Роз`яснення щодо порядку прийняття рішення ВКДКА, затвердженого рішенням РА України від 19.11.2013 року № 248, коли за задоволення скарги особи на рішення КДКА або за іншу внесену пропозицію не проголосувало шістнадцять (і більше) членів ВКДКА, вона вважається відхиленою, що також є рішенням ВКДКА, яке не потребує окремого голосування.

З огляду на наведені норми колегія суддів приходить до висновку, що мотивом для відмови у задоволенні скарги згідно положень Закону № 5076 та Регламенту ВКДКА є саме відсутність необхідної кількості голосів для прийняття рішення у вигляді задоволення скарги.

При цьому, колегією суддів не встановлено норм законодавства, якими відповідача зобов`язано розглянути скаргу про суті доводів скаржника.

Щодо застосування судом першої інстанції критерію обґрунтованості судового рішення згідно ч. 2 ст. 2 КАС України колегія суддів зауважує, що такий критерій містить тлумачення - тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Натомість, єдиною обставиною, що дозволяє відмовляти у задоволенні скарги, в межах спірних відносин є кількість голосів членів ВКДКА, відданих за проект про задоволення скарги, що відповідає меншості.

Зважаючи на те, що вказана обставина викладена у оскаржуваному рішенні, колегія суддів приходить до висновку, про помилковість твердження суду першої інстанції щодо порушення відповідачем ч. 2 ст. 2 КАС України.

Відтак доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції і апеляційним судом приймаються в якості належних.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення не у відповідності до норм матеріального та процесуального права, а тому наявні підстави для його скасування.

Відповідно до ст. 139 КАС України наявні також підстави для перерозподілу судових витрат шляхом стягнення з відповідача на користь позивача у розмірі 8000, 00 грн.

Керуючись ст.ст. 139, 229, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 травня 2019 року у справі за позовом адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, треті особи без самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_2 , Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у Київській області про скасування рішення від 18 травня 2018 року задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 30 травня 2019 року скасувати.

У задоволенні позовних вимог адвоката Вітровчака Віктора Анатолійовича відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 19.09.2019 р.)