Справа № 826/16580/17
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Василенка Я.М.,

Сорочка Є.О.,

за участі секретаря судового засідання Біднячук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Сорочка Є.О., Василенка Я.М., від розгляду справи за апеляційними скаргами провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни та Заступника прокурора міста Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни, керівника апарату Голосіївського районного суду м. Києва Вернигори Лідії В`ячеславівни , треті особи: Державна судова адміністрація України, Голосіївський районний суд м. Києва, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Первушина Олена Сергіївна, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Валігура Дмитро Миколайович, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Рудик Іларіон Валерійович, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва Жила Олександр Борисович, про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни, в якому просив визнати незаконними її дії щодо внесення до автоматизованої системи документообігу суду інформації та скасувати протоколи, які були утворені за результатами проведення таких дій у судовій справі №757/21768/16-к, а саме: протокол автоматизованого розподілу судової справи (провадження № 1-кп/752/1001/16) від 22.12.2016; протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду (провадження № 1-кп/752/540/17) від 02.03.2017; протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (провадження № 1-кп/752/540/17) від 11.04.2017; протокол передачі судової справи раніше визначеному склад суду (провадження № 1-кп/752/655/17) від 12.04.2017; протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (провадження № 1-кп/752/655/17) від 25.05.2017; протокол попереднього відбору присяжних (провадження № 1-кп/752/655/17) від 25.05.2017.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 10.07.2018 до участі у справі залучено відповідачем керівника апарату Голосіївського районного суду міста Києва Вернигору Лідію В`ячеславівну, третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача: Державну судову адміністрацію України, Голосіївський районний суд міста Києва, суддів Голосіївського районного суду міста Києва Первушину О.С., Валігуру Д.М., Рудика І.В. та прокурора першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жилу О.Б.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019 позовні вимоги задоволено частково.

Визнано протиправними дії провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни та керівника апарату Голосіївського районного суду м. Києва Вернигори Лідії В`ячеславівни стосовно розподілу судової справи № 752/21768/16-8 за відсутності у них на це визначених в установленому порядку повноважень та з урахуванням внесення неповної інформації про цю справу до автоматизованої системи в частині зазначення учасників справи, внаслідок чого протиправно сформовано: протокол автоматизованого розподілу судової справи (провадження № 1-кп/752/1001/16) від 22.12.2016; протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду (провадження № 1-кп/752/540/17) від 02.03.2017; протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (провадження № 1-кп/752/540/17) від 11.04.2017; протокол передачі судової справи раніше визначеному склад суду (провадження № 1-кп/752/655/17) від 12.04.2017; протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями (провадження № 1-кп/752/655/17) від 25.05.2017; протокол попереднього відбору присяжних (провадження № 1-кп/752/655/17) від 25.05.2017.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, провідний спеціаліст Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариса Михайлівна подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції обставинам справи та порушення норм матеріального і процесуального права.

Не погоджуючись з рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019, Заступник прокурора міста Києва подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про закриття провадження у справі, посилаючись на порушення норм процесуального права.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.07.2019, визначено колегію суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Шурка О.І., Василенка Я.М. (а.с. 218 т. 2)

Розпорядженням керівника апарату суду від 29.07.2019 № 1243 визначено здійснити заміну суддів-членів колегії Василенка Я.М. та Шурка О.І. в автоматичному режимі за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, в зв`язку з вирішенням питання про відкриття апеляційного провадження у даній справі та перебуванням суддів-членів колегії Василенка Я.М. та Шурка О.І. у відгулах. (а.с. 222 т. 2)

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.07.2019, визначено колегію суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Кузьменка В.В., Сорочка Є.О. (а.с. 223 т. 2)

Розпорядженням керівника апарату суду від 10.09.2019 № 1815 визначено здійснити заміну судді-члена колегії Кузьменка В.В. в автоматичному режимі за допомогою автоматизованої системи документообігу суду, в зв`язку з розглядом апеляційних скарг у даній справі 11.09.2019 та перебуванням, станом на вказану дату, судді-члена колегії Кузьменка В.В. у відпустці. (а.с. 250 т. 2)

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.09.2019, визначено колегію суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі: головуючого судді Ганечко О.М., суддів Сорочка Є.О., Василенка Я.М. (а.с. 251 т. 2)

17.09.2019 до Шостого апеляційного адміністративного суду від представника ОСОБА_1 надійшла заява про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Сорочка Є.О., Василенка Я.М., від розгляду справи за апеляційними скаргами провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни та Заступника прокурора міста Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019.

У судовому засіданні представники заявника підтримали вказану заяву про відвід колегії суддів в повному обсязі, просили її задовольнити.

У судовому засіданні апелянт - провідний спеціаліст Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариса Михайлівна та її представник, представник Заступника прокурора міста Києва заперечували проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, вважали її необгрунтованою.

Інші учасники справи в судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду справи.

Вислухавши думку учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи, викладені в заяві про відвід, суд приходить до висновку, що така заява є необгрунтованою, з огляду на таке.

Так, обгрунтовуючи заяву про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Сорочка Є.О., Василенка Я.М., від розгляду справи за апеляційними скаргами провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни та Заступника прокурора міста Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019, представник позивача зазначив таке.

06.09.2019 представник ОСОБА_1 адвокат Гичка Н.Б., ознайомившись з матеріалами справи № 826/16580/17 виявила, що в ній наявні протоколи автоматизованого розподілу судової справи від 09.07.2019 та 29.07.2019.

09.07.2019 звітом про автоматизований розподіл судової справи до участі у справі було визначено колегію суддів, у складі Ганечко О.М., Василенка Я.М. та Шурка О.І., складність справи визначено - 1.0, спеціалізацію визначено - забезпечення права особи на звернення до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів.

29.07.2019 відбувся повторний автоматизований розподіл судової справи, на підставі вказаного розподілу від розгляду справи було відведено Василенка Я.М. та Шурка О.І. та для розгляду справи визначено колегію суддів у складі Ганечко О.М., Сорочко Є.О. та Кузьменка В.В., визначено коефіцієнт складності справи - 1.0, спеціалізацію визначено - забезпечення права особи на звернення до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів.

10.09.2019 відбувся повторний автоматизований розподіл судової справи, на підставі вказаного розподілу від розгляду справи було відведено суддю Кузьменка В.В., у зв`язку із перебуванням у відпустці, та включено до складу судової колегії суддю Василенка Я.М., визначено коефіцієнт складності справи - 1.0, спеціалізацію визначено - забезпечення права особи на звернення до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів.

У відповідності до ч. 1 ст. 31 КАС України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

У відповідності до ч. 19 ст. 31 КАС України, особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

На момент первинного та повторних автоматизованих розподілів судової справи, діяло Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затверджене Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30, в редакції від 02.03.2018 № 17, яким визначено особливості розподілу судових справ.

Згідно абз. 2 п.11 розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду, коефіцієнт складності категорії судової справи (Кск) визначається для категорії (підкатегорії), до якої відноситься розподілена судова справа. Значення коефіцієнту є пропорційним (чим більше значення - тим більше часу необхідно судді для розгляду справи) і встановлюється Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим ДСА України для кожної категорії справи (в межах від 1 до 60).

Як вбачається із Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженого наказом ДСА України 21.12.2018 № 622, категорія справ «забезпечення права особи на звернення до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів» має код 102010000, а коефіцієнт складності справ в судах апеляційної інстанції визначено - 16. Таким чином, для спеціалізації справ за кодом 102010000 визначено коефіцієнт складності в суді апеляційної інстанції - 16.

Заявник вказує на те, що зі звіту автоматизованого розподілу вбачається, що коефіцієнт складності справи визначено - 1.0, а відтак, при автоматизованому розподілі судової справи було порушено вимоги ст. 31 КАС України та Положення про автоматизований розподіл судової справи.

Таким чином, заявник вважає, що при здійснення автоматизованого розподілу судової справи № 826/16580/17 було неправильно визначено коефіцієнт складності справи, чим порушено вимоги ст. 31 КАС України, а відтак, колегія суддів у складі: головуючого судді Ганечко О.М., Василенка Я.М., Сорочка Є.О. підлягає відводу.

Зважаючи на зазначене, колегія суддів вважає за необхідне вказати таке.

Визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду. (ч. ч. 1-3 ст. 31 КАС України)

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Протокол має містити такі відомості: 1) дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу; 2) номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, ім`я (найменування) учасників справи; 3) інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, за яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача; 4) підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу); 5) прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Копія такого протоколу в електронній чи паперовій формі підписується уповноваженими особами апарату суду та видається (надсилається) заінтересованій особі не пізніше наступного дня після подання до суду відповідної заяви. (ч. ч. 16-18 ст. 31 КАС України)

Так, підстави для відводу судді визначені положеннями ст. 36 КАС України.

Зокрема, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правову допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглянув справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого ст. 31 цього Кодексу.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 36 КАС України, суддя підлягає відводу також за наявності обставин, встановлених ст. 37 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Так, Європейський суд з прав людини розрізняє чи в конкретній справі суддя забезпечує достатню гарантію, щоб виключити підозру в його упередженості (рішення у справах «Piersac vs Belgium, Grieves vs UK»). Крім того, згідно принципу, який є стабільним та викладеним в рішенні ЄСПЛ по справі «Le Comte, Van Leuven i De Meyere vs Belgium», суд має бути неупередженим і безстороннім.

Таким чином, Європейський суд з прав людини визнає, що підставою відводу судді може бути як реальне існування обставин, які свідчать про упередженість суду, так і суб`єктивне переконання сторони у їх наявності, наслідком чого може бути відвід складу суду від розгляду справи.

Процесуальною гарантією забезпечення безсторонності та об`єктивності суду є право сторони на подання заяви про відвід.

Згідно уставленої практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Важливо зазначити, що відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Як зазначено у рішенні Європейського суду по справі «Білуха проти України», стосовно об`єктивного критерію слід визначити,…чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (див. вищевказане рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7 серпня 1996 року, п. 58).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Важливим питанням є довіра, яку в демократичному суспільстві суди мають викликати в громадськості (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Насамперед, довіра - це суб`єктивне ставлення особи на підставі внутрішнього переконання з урахуванням зовнішніх обставин й цілком очевидно, що дії та рішення, які судом вчинені в межах закону, але в супереч інтересам однієї зі сторін, сприймаються цією стороною як негативні й у зв`язку з цим викликають недовіру до суду.

При цьому, можливість переконання особи у протилежному залежить не тільки від обґрунтування законності вчинених судом дій, а й від бажання та здатності особи сприймати це обґрунтування та розуміти дії, які можуть не відповідати її прямим інтересам.

Як убачається із заяви представника ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Сорочка Є.О., Василенка Я.М., від розгляду справи за апеляційними скаргами провідного спеціаліста Голосіївського районного суду м. Києва Кошель Лариси Михайлівни та Заступника прокурора міста Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04.06.2019, підставою для відводу визначено порушення п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 36 КАС України, а саме, при здійсненні автоматизованого розподілу справи було неправильно визначено коефіцієнт складності справи.

Згідно абз. 2 п.11 розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду (затверджене Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30 в редакції від 02.03.2018 № 17), коефіцієнт складності категорії судової справи (Кск) визначається для категорії (підкатегорії), до якої відноситься розподілена судова справа. Значення коефіцієнту є пропорційним (чим більше значення - тим більше часу необхідно судді для розгляду справи) і встановлюється Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим ДСА України для кожної категорії справи (в межах від 1 до 60).

Наказом Державної судової адміністрації № 622 від 21.12.2018 Про затвердження Загального класифікатора спеціалізацій суддів та категорій справ, на який посилався заявник, затверджено Загальний класифікатор спеціалізацій суддів та категорій справ (Класифікатор).

У свою чергу, п. 7 даного наказу встановлює, що Класифікатор та Коефіцієнти набирають чинності в наступному порядку: 1) Класифікатор - з 1 січня 2019 року; 2) Коефіцієнти - для судів, підключених до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем, використання яких є обов`язковими для його роботи, - з наступного дня після такого підключення.

Слід зазначити, що відомості про підключення Шостого апеляційного адміністративного суду до модуля автоматизованого розподілу справ та інших підсистем відсутні, з огляду на що, коефіцієнти, передбачені наказом № 622 від 21.12.2018 на даному етапі не застосовуються.

Крім того, зазначені посилання заявника не можуть свідчити про наявність будь-якої упередженості складу суду, з урахуванням неправильного визначення коефіцієнту складності справи, оскільки, у такому випадку всі судді Шостого апеляційного адміністративного суду отримали б протокол автоматичного розподілу з однаковим показником.

Тобто, під час здійснення автоматизованого розподілу справи № 826/16580/17 між суддями Шостого апеляційного адміністративного суду не було порушено жодного з принципів, закладених в статті 31 КАС України, а саме, випадковості та хронологічного порядку надходження справ.

Жодного обгрунтованого посилання заявника на наявність порушень випадковості визначення складу суду та/або неправомірного включення/виключення з/до системи розподілу не наведено.

Посилання заявника на практику Європейського суду з прав людини, викладену в рішенні в справі «Моїсеєєв проти Росії», а саме, що суд повинен переконатись, що розподіл/передача справи відповідав ст. 6 Конвенції, особливо її вимогам об`єктивної незалежності та неупередженості, не може в даному випадку були врахована, оскільки суд не залучається до здійснення розподілу (з врахуванням всіх закладених механізмів/процесів) та отримуючи вже протокол автоматизованого розподілу справи, повинен звернути увагу лише на можливу наявність очевидних порушень під час здійснення автоматизованого розподілу, чого в даній справі встановлено не було, а не вдаватись в технічні (інформатизовані) процеси здійснення такого розподілу.

Наявність інших підстав, що можуть вплинути на безсторонність та об`єктивність складу суду, передбачених нормами ст. ст. 36 та 37 КАС України, для відводу суддів заявником не зазначено, а судом не встановлено.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що обставини, наведені в заяві про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду в даній справі не можуть свідчити про наявність упередженості та необ`єктивності суддів при розгляді даної адміністративної справи, а відтак, заява є необгрунтованою.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 38, 39, 241, 242, 243, 248, 250 256, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Ганечко О.М., Сорочка Є.О., Василенка Я.М. від розгляду справи № 826/16580/17 - визнати необґрунтованою.

Зупинити провадження у даній справі до розгляду заяви про відвід.

Передати заяву про відвід колегії суддів для вирішення питання про відвід до автоматичного розподілу в порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Я.М. Василенко

Є.О. Сорочко

Повний текст ухвали складено 19.09.2019.