Справа № 340/782/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 вересня 2019 року м. Дніпросправа № 340/782/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,

розглянувши в порядку

письмового провадження

в м. Дніпрі апеляційну скаргу Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року (головуючий суддя - Притула К.М.) в адміністративній справі

за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області

до Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького

третя особа Міська рада міста Кропивницького

про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (далі - Позивач) звернулось до Кіровоградського окружного адміністративного суду із позовом до Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького (далі - Відповідач), третя особа Міська рада міста Кропивницького (далі - Третя особа), в якому просило суд:

- до повного усунення порушень вимог пожежної безпеки, застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 4» Міської ради міста Кропивницького () у вигляді заборони експлуатації приміщень технічного поверху (підпілля) під`їзду № 1 (секція «Б») житлового будинку, розташованого по вул. Космонавта Попова , 16/17 в м. Кропивницькому Кіровоградської області, шляхом заборони їх використання (експлуатації) не за призначенням мешканцями житлового будинку та опечатування (опломбування) вхідних дверей до вказаних приміщень.

В обґрунтування позовної заяви зазначено про те, що при проведені перевірки Відповідача щодо додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було встановлено ряд порушень вимог Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, за наслідками яких створюється реальна загроза життю та здоров`ю людей, про що складено акт перевірки. З метою усунення порушень та забезпечення безпеки життю та здоров`ю людей, Позивач звернувся до суду із позовом про застосування заходів реагування.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року по справі №340/782/19 адміністративний позов Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області до Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького, третя особа Міська рада міста Кропивницького, про застосування заходів реагування - задоволено (а.с. 131-139).

Відповідач - Комунальне підприємство "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, оскаржив його в апеляційному порядку (а.с. 147-161).

В апеляційній скарзі Відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано тим, що суд першої інстанції не дослідив належним чином тих обставин, що прямої вини КП «ЖЕО №4» у неможливості виконати п.п. 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 20, 22, 24 припису №88 від 14.03.2019 року не має, так як для цього необхідно залучити додаткові кошти, що, також, свідчить про те, що Відповідач не може нести жодної юридичної відповідальності за дії органів місцевого самоврядування.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просить суд в задоволенні апеляційної скарги Відповідача відмовити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до акту прийому-передачі до комунальної власності територіальної громади міста Кропивницького житлового будинку по вул. Космонавта Попова, 16/17 (друга черга - 70 квартирна секція «Б»), затвердженого рішенням Виконавчого комітету Міської ради міста Кропивницького від 08.12.2017 №566, житловий 14-поверховий будинок по вул. Космонавта Попова, 16/17 (друга черга - 70 квартирна секція «Б») (І під`їзд) передано до комунальної власності територіальної громади м. Кропивницького (Міській раді міста Кропивницького) та згідно з рішенням Кіровоградської міської ради від 21.11.2017 №1186 взято на баланс комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційна організація № 4» Міської ради міста Кропивницького, яке несе відповідальність за дотримання (виконання) вимог нормативно - правових актів з питань пожежної та техногенної безпеки на вищезазначеному об`єкті (а.с. 18-19).

Відповідно до пояснень Позивача, вказаний об`єкт (Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Космонавта Попова, 16/17 ) відповідно до Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 №287 (далі - ДБН В.1.1-7:2016), є будівлею підвищеної поверховості, та до нього висуваються більш суворі вимоги з забезпечення протипожежного захисту і створення безпеки для мешканців у зв`язку з складністю їх рятування з верхніх поверхів будівлі.

Відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, доручення Прем`єр-міністра України від 16.01.2019 № 50768/1/1-18, наказу Кропивницького міськрайонного відділу від 05.02.2019 № 4 «Про проведення позапланових перевірок» головним інспектором Кропивницького МРВ У ДСНС України у Кіровоградській області Андріяшевським О.В. на підставі посвідчення від 26.02.2019 №146 було проведено у період з 13 по 14 березня 2019 року позапланову перевірку 14-поверхового житлового будинку, розташованого за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Космонавта Попова, 16/17 (а.с. 20-22).

За результатами позапланового заходу складено Акт перевірки від 14.03.2019 року №249 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, який вручено 14.03.2019 року начальнику КП «ЖЕО № 4» Запорожець Л. М . (а.с. 23-31).

Актом перевірки встановлено 12 порушень Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України, Державних будівельних норм України «Системи протипожежного захисту», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 13.11.2014 № 312 (далі - ДБН В.2.5-56:2014), Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва», затверджених наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 31.10.2016 №287 (далі - ДБН В.1.1-7:2016), Державних будівельних норм «Житлові будинки. Основні положення», затверджених наказом Держбуду України від 18.05.2005 №80, введених в дію наказом Держбуду 28.09.2005 № 175 (далі - ДБН В.2.2-15-2005).

У період 10-11 травня 2019 року представником позивача здійснені позапланові перевірка об`єкта відповідача, а саме: житлового будинку комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація № 4» Міської ради міста Кропивницького, розташованого за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, вул. Космонавта Попова, 16/17, з метою перевірки стану усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, за результатами яких складено Акт перевірки № 470 від 11.05.2019.

За результатами проведеної перевірки, встановлено, що з 12 порушень, які зазначені в акті перевірки №249 від 14.03.2019 року, у повному обсязі усунуто лише 6 порушень.

Разом з тим не усунутими залишаються 6 порушень, що створюють загрозу для життя і здоров`я людей, а саме:

- не заборонено використання технічного поверху (підпілля) не за призначенням, зокрема влаштовано господарські (позаквартирні) комори (порушення Правил пожежної безпеки в Україні (ППБУ) розділу III глави 2 п. 2.12, ДБН В.2.2-15-2005 п. 4.21);

- приямки віконних прорізів технічного поверху (підпілля) закладено газобетонними блоками (порушення ППБУ розділу III глави 2 п. 2.13, ДБН В.2.2-15-2005 п. 4.20);

- не забезпечено утримання у постійній готовності до виконання роботи системи пожежної сигналізації житлового будинку (порушення ППБУ розділу V глави 1 п. 1.1);

- не виведено тривожні сповіщення від приймально-контрольного приладу системи пожежної сигналізації на пульт пожежного спостерігання (порушення ППБУ розділу V глави 1 п. 1.2, ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» п. 5.8);

- не укладено угоди на проведення робіт по технічному обслуговуванню систем протипожежного захисту (системи пожежної сигналізації, системи оповіщення про пожежу та управління евакуювання людей, системи проти димного захисту) (порушення ППБУ розділу V глави 1 п. 1.4, ДБН В.2.5-56:2014 додатку Ж п. Ж.2.4.);

- система внутрішнього протипожежного водопроводу знаходиться у несправному стані (порушення ППБУ розділу III глави 2 п. 2.2, розділу V глави 1 п. 1.1).

З огляду на наявність вказаних порушень, на думку Позивача, подальша експлуатація приміщень технічного поверху (підпілля) під`їзду №1 (секція «Б») житлового буднику за адресою : Кіровоградська область , м. Кропивницький, вул. Космонавта Попова, 16 / 17 із виявленими порушеннями пожежної та техногенної безпеки створює загрозу життю і здоров`ю людей, в тому числі як працюючого персоналу, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Кодексу цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI; Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V); Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що станом на дату розгляду справи в суді, Відповідачем не надано суду доказів повного усунення виявлених порушень у сфері техногенної, пожежної безпеки та цивільного захисту, які зафіксовані в акті перевірки №249 від 14.03.2019 року, та створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.

За визначенням, наведеним у ст.1 вказаного Закону № 877-V, діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) - є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

За приписами ч.1 ст.3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються, зокрема,:

- органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

- види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

- повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

- вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

- спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч.7 ст.7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У відповідності до ч.2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2 ст.70 Кодексу цивільного захисту України).

За наведених вище положень Кодексу цивільного захисту України підставою застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи (експлуатації) підприємства, його окремих обєктів, споруд, цехів, дільниць, є виявлені в установленому порядку порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Виходячи з суті виявлених позивачем під час перевірки порушень, колегія суддів вважає, що вказані порушення є такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, що є неприпустимим з урахуванням того, що відповідно до п. 33 ч. ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Згідно п. 24 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.

Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей є оціночним. Водночас, встановлені у цій справі порушення, безперечно, в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки стосуються, зокрема, протипожежних норм.

Приймаючи рішення по суті заявлених апеляційних вимог, колегія суддів бере до уваги і те, що влаштування господарських (позаквартирних) комор на технічному поверсі житлового будинку призводить до збільшення пожежного навантаження, що, в разі виникнення пожежі, збільшить виділення небезпечних отруйних речовин і диму, що, у свою чергу, ускладнить процес гасіння пожежі, яка загрожуватиме життю та здоров`ю людей. Крім того, розміщення таких комор на технічному поверсі збільшує і ризик виникнення пожежі, адже ці приміщення відповідно до ДБН В.2.2-15-2005 не пристосовані для зберігання речей мешканців, у тому числі горючих речовин і матеріалів, так як матеріали даної справи не містять доказів того, що такі господарські комори відокремлені від житлових поверхів протипожежними перекриттями відповідного типу, мають евакуаційні виходи та вікна згідно з ДБН В. 1.1-7, обладнані самостійним димовидалянням, пожежною сигналізацією з виведенням сигналу про її спрацювання на об`єднаний диспетчерський пульт.

Наведені в апеляційні скарзі доводи відповідача не можуть слугувати підставою для скасування рішення суду першої інстанції та відмови у задоволенні позову, оскільки, як вірно встановлено судом першої інстанції, на час ухвалення рішення докази повного усунення виявлених порушень були відсутні, крім того відсутні вони і на час перегляду справи в апеляційному суді.

При цьому суд апеляційної інстанції наголошує і на тому, що забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того чи є він власником або користувачем об`єкта підвищеної небезпеки.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі №826/1024/18; адміністративне провадження №К/9901/61593/18.

Інші викладені в апеляційній скарзі доводи є безпідставними, не спростовують висновки, викладені в оскаржуваному рішенні суду, та при наданні оцінки даним доводам суд апеляційної інстанції виходить із пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності, що закріплена статтею 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи об`єктивно, повно, всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, зроблені судом першої інстанції висновки відповідають фактичним обставинам справи та підтверджуються належними письмовими доказами, які зібрані та досліджені судом під час розгляду даної адміністративної справи, рішення суду першої інстанції у даній справі про задоволення позовних вимог прийнято без порушення норм процесуального та матеріального права, і тому рішення суду першої інстанції у даній адміністративній справі від 14 травня 2019 року необхідно залишити без змін.

Доводи апеляційної скарги Відповідача спростовуються дослідженими у справі доказами і не можуть бути підставою для скасування рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 311, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Житлово-експлуатаційна організація №4" Міської ради міста Кропивницького - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року по справі №340/782/19 - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова