Справа № 420/5402/19
Суддя: Соколенко О. М.
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5402/19
УХВАЛА

17 вересня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Соколенко О.М., розглянувши позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська стивідорна компанія» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови, -

В С Т А Н О В И В:

13 вересня 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду через систему «Електронний суду» надійшла позовна заява ТОВ «ОСК» до Одеської митниці ДФС, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості №UA500100/2019/000003/2 від 21.08.2019 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500100/2019/00078 від 21.08.2019 року.

Відповідно до ч.2 ст.171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до п.п.1,2 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Зі змісту наведеної норми вбачається законодавче закріплення обов`язку суду на стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі встановити, зокрема, наявність у особи, яка підписала та подала позовну заяву, в даному випадку представника позивача, таких повноважень.

Судом встановлено, що подана до суду позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська стивідорна компанія» (ТОВ «ОСК»), яку подано через систему «Електронний суд», підписана адвокатом Чос М.В., на підтвердження повноважень якої до позовної заяви додано копію ордеру серії ОД №119749 від 10.07.2019 року.

Частиною 1 статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до ч.1 ст.57 КАС України представником в суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з ч.4 ст.59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

Згідно з частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Проте, в ордері серії ОД №119749 від 10.07.2019 (ні на лицьовому, ні на зворотньому боці ордеру) адвокатом Чос М.В. не зазначено відомостей стосовно наявності або відсутності обмежень щодо здійснення повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії від імені позивача, чим не дотримано вимог ст. 60 КАС України.

Суддя зазначає, що звернення особи до суду з використанням правничої допомоги інших осіб, зокрема, адвоката, при реалізації права на справедливий суд (стаття 131-2 Конституції України, статті 16, 57 КАС України та статті 10 Закону України «Про судоустрій і статус суддів») передбачає надання суду належних доказів дійсної волі особи, що є учасником справи, на уповноваження іншої особи на право надання правничої допомоги. Такі докази повинні виключати будь-які сумніви стосовно справжності та чинності такого уповноваження на момент вчинення певної процесуальної дії (докази повинні бути в оригіналі або у формі копії, якісно оформленої особою, що є учасником справи, із зазначенням назви судового органу, у якому надається правова допомога позивачу), а також стосовно охоплення такої дії дійсним колом повноважень представника, що делеговані йому особою, що реалізує право на справедливий суд. Представник повинен демонструвати повагу до суду, підтверджуючи наявність повноважень на представництво, а також не позбавляти довірителя права знати про дії представника.

Правова позиція аналогічного змісту відображена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 №9901/847/18.

Представником позивача не надано суду інших документів, які надають право на підписання позовної заяви від імені позивача, зокрема, витягу з договору про надання правової допомоги, в якому має бути обумовлено перелік повноважень цієї особи як представника (та їх обмежень, у разі наявності).

Отже, з вищевказаного ордеру не вбачається, що у адвоката Чос М.В. наявні повноваження на підписання позовної заяви від імені товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська стивідорна компанія».

Таким чином, вказане свідчить про те, що даний позов підписано та подано від імені позивача особою, яка не наділена повноваженнями на вчинення дій щодо підписання позовних заяв від імені позивача.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що повноваження представника позивача - адвоката Чос М.В. на підписання позовної заяви, не підтверджені належними доказами з огляду на зазначене вище.

Практика Європейського суду з прав людини, відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» №3477-IV від 23.02.2006, є джерелом права.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов`язаної з його правами та обов`язками.

Разом з тим, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, яке може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб (рішення від 28.05.1985 у справі «Ешингдейн проти Сполученого Королівства», (п. 57).

Відповідно до п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Згідно ч.5 ст.169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки позовну заяву від імені позивача підписано особою, без надання до суду доказів на підтвердження права такої особи на її підписання та подання до Одеського окружного адміністративного суду, суддя дійшов висновку, що дана позовна заява відповідно п.3 ч.4 ст.169 КАС України підлягає поверненню позивачу.

Разом з тим, щодо функціонування підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Разом з цим, згідно з ч. 7, 8 ст. 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Згідно з частиною 10 статті 44 КАС України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

Водночас, за змістом підп.15.16 п.15 ч.1 розд. VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підп. 15.1 п.15 ч.1 розд. VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

01 грудня 2018 року в газеті «Голос України» та на офіційному веб-порталі «Судова влада України» Державна судова адміністрація України розмістила оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Таким чином, Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система повинна була розпочати своє функціонування з 01.03.2019 року.

Водночас, 28 лютого 2018 року Вищою радою правосуддя прийнято рішення №624/0/15-19, яким вирішено: повернути Державній судовій адміністрації України проект Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему на доопрацювання; запропонувати Державній судовій адміністрації України відкликати оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

28 лютого 2019 року Держава судова адміністрація України на адреси судів, зокрема, місцевих судів направила лист №15-4999/19 «Про відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», в якому повідомлено, що на виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19, ДСА України надіслала до Державного підприємства "Редакція газети "Голос України" лист з проханням опублікувати 1 березня 2019 року оголошення в газеті "Голос України" про відкликання оголошення, опублікованого 01 грудня 2018 року № 229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС).

Також, у листі зазначено, що після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності.

Згідно листа Державної судової адміністрації України №15-4999/19, про початок функціонування ЄСІТС ДСА України поінформує суди та територіальні управління ДСА України додатково.

Станом на 13.09.2019 року ДСА України не інформувало про початок функціонування ЄСІТС.

Суддя зазначає, що станом на дату подання позовної заяви - 13.09.2019 року не запроваджено функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в тому числі підсистеми «Електронний суд».

Також, суддя вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.8 ст.169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє його права на повторне звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст. 59, 60, 169, 243, 248, 256,294,295 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Одеська стивідорна компанія» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови - повернути позивачеві без розгляду.

Копію ухвали разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами надіслати позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє позивача права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

Ухвала набирає законної сили у строки, визначені ст.256 КАС України.

Суддя О.М. Соколенко