Справа № 240/4251/19
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/4251/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Горовенко А.В.

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

19 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Сторчака В. Ю. Іваненко Т.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Житомирської міської ради про визнання дій незаконними, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

В березні 2019 фізична особа - підприємець ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області в особі міськрайонного управління у Житомирському районі та м. Житомирі (далі міськрайонне управління у Житомирському районі та в місті Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області ), в якому просила:

-визнати незаконними дії міськрайонного управління у Житомирському районі та м.Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при наданні витягу із нормативної грошової оцінки земельної ділянки №405/0/213-19 від 01.02.2019, а саме незастосування при такому розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1;

-зобов`язати міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки за адресою: вул.Ватутіна, буд.55-а, (за кадастровим номером :05:027:0018) коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 27.05.2019 року позов задоволено:

-визнано протиправними дії міськрайонного управління у Житомирському районі та м.Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області щодо неврахування п.4 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" від 10.06.2015 №931 при наданні ФОП ОСОБА_1 витягу №405/0/213-19 від 01.02.2019 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, а саме: незастосування при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки за кадастровим номером :05:027:0018, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , коефіцієнта Км2 з максимальним значенням 0,306 та загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1;

-зобов`язано міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області повторно розглянути заяву ФОП Назаренко Н.В. від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером :05:027:0018, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 .Житомир, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення, подав апеляційну скаргу.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначено, що жодним законом або підзаконним нормативно-правовим актом не визначено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок видається на підставі рішення органу місцевого самоврядування. Крім того, на думку відповідача, законодавчими чи іншими нормативно- правовими актами, які регулюють проведення нормативної грошової оцінки земель не передбачено можливості встановлення або обмеження коефіцієнтів органами місцевого самоврядування після затвердження ними технічної документації, як результату проведеної оцінки земель. У зв`язку з цим, відповідач вважає, що діяв у межах та у спосіб передбачений чинним законодавством у сфері нормативної-грошової оцінки землі.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися.

Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

17.09.2019 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі останнього.

18.09.2019 до початку розгляду справи від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату, мотивоване тим, що останнім подавалося клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції, однак станом на 17.09.2019 про результати його розгляду Управління не повідомлено, а також на те, що два представники відповідача задіяні в інших судових засіданнях.

Колегія суддів вказане клопотання залишила без розгляду, зважаючи на наступне.

Положеннями п.п. 2.2.7. п. 2.2 Інструкції з діловодства в адміністративних судах України, затверджена наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 №174 встановлено, що надсилання офіційного листа електронною поштою здійснюється за умови реєстрації документа та запису вихідного реєстраційного номера і дати документа у файл, що відповідає конкретному документу. Електронний лист є офіційним, якщо містить вкладення з текстом офіційного документа у вигляді файлу, скріпленого електронним цифровим підписом.

Відповідно до п.п.2.2.18. п.2.2 Інструкції для підтвердження офіційного статусу документів, отриманих електронною поштою, не скріплених електронно-цифровим підписом, або отриманих каналами факсимільного зв`язку, повинні бути надані (надіслані) їх оригінали.

Згідно зі ст.4 Закону України "Про електронний цифровий підпис" від 22 травня 2003 року № 852-IV електронний цифровий підпис призначений для забезпечення діяльності фізичних та юридичних осіб, яка здійснюється з використанням електронних документів.

За приписами ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" від 22 травня 2003 року № 851-IV оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним цифровим підписом автора.

Положеннями ч. 2 ст. 167 КАС України визначено, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Як встановлено зі змісту клопотання відповідача, останнє не підписане електронно-цифровим підписом у встановленому законом порядку. На підтвердження зазначеного, головним спеціалістом відділу надання інформаційних послуг, руху адміністративних справ та діловодства суду Друзь Ю.О. складено відповідну довідку.

Таким чином, зважаючи на те, що клопотання не містить електронного цифрового підпису, тобто подано без додержання вимог ч.1 ст.167 КАС України, останнє підлягає залишено без розгляду.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу ГУ Держгеокадастру в Житомирській області на слідуюче.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом (пункти шостий, сьомий частини п`ятої цієї статті).

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Так, дану справу призначено до апеляційного розгляду ухвалою суду від 24.07.2019, яка згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення отримана відповідачем 30.07.2019. Тобто, останньому більш ніж за місяць було відомо про дату розгляду даної справи, а отже він мав достатньо часу на вжиття заходів щодо забезпечення участі представника у судовому засіданні на вказану дату, а також для завчасного подання заяви про перенесення розгляду справи на іншу дату, однак жодного із вказаних заходів не вжив.

Щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції, то згідно наявного в КП ДСС супровідного листа, ухвала про відмову в проведенні судового засідання в режимі відеоконференції направлена відповідачу 13.09.2019.

При цьому, колегія суддів зазначає, що проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду. В той же час відмова в задоволенні клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції не є підставою для відкладення розгляду справи.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 10.06.2015 на 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради прийнято рішення №931 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" (далі - рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015).

Згідно з п. 1 та п.2 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та середню базову вартість одного квадратного метра земель у місті Житомирі 249 грн 80 коп.

Пунктом 3 введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016.

Відповідно до п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 умовою введення в дію нових розмірів плати за землю є обмеження значення коефіцієнтів, які застосовуються при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м.Житомирі, а саме:

- обмежено застосування коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306;

- обмежено застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів, у діапазоні від 0,5 до 1, при цьому, "1" - це максимальне значення коефіцієнту, яке може застосовуватися при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок м. Житомира.

У п.6 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 зазначено, що користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форм власності та підпорядкування необхідно отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м.Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016.

Пунктом 10 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 зобов`язано Управління регулювання земельних відносин Житомирської міської ради забезпечити оформлення та видачу витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира користувачам або власникам земельних ділянок.

У зв`язку з необхідністю поновлення договору оренди землі, укладеного між Житомирською міською радою та ФОП ОСОБА_2 Н.В ОСОБА_3 , остання звернулась до міськрайонного управління у Житомирському районі та м. Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області із заявою про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок відповідно до Закону України "Про оцінку землі".

Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №405/0/213-19 від 01.02.2019 при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :05:027:0018, що знаходиться за адресою: м. Житомир, вул.Ватутіна, 55-а, відповідачем застосовано значення коефіцієнта Км2 у розмірі 1,710, сукупний коефіцієнт Км3 у розмірі 1,044, коефіцієнт індексації 1,249 х 1,433 х 1,060=1,89706.

06 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернулась до відповідача із заявою, в якій просила на виконання п.4 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" №931 від 10.06.2015 переглянути наданий раніше витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером :05:027:0018, застосувавши коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та коефіцієнт Км3, що є добутком локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1 для земельної ділянки за кадастровим номером :05:027:0018 та видати новий витяг.

Міськрайонне управління у Житомирському районі та м.Житомирі ГУ Держгеокадастру у Житомирській області листом від 26.02.2019 №Н-65/0-0.15-217/153-19 повідомило позивачу, що відповідно до порядку нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого спільним наказом Держкомзему, Мінбудархітектури, Мінагрополітики та Української академії аграрних наук від 27.01.2006 №18/15/21/11 та Технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земель м.Житомира Житомирської області граничні значення коефіцієнтів становлять: Км2-3,0- 3,5; 0,30; Км3-0,50-1,50.

З огляду на вказане, підстав для видачі нового витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки немає.

Вважаючи, що відповідачем протиправно при наданні витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не застосовувало п.4 вищевказаного рішення Житомирської міської ради, ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 суперечить вимогам законодавства, а тому такі дії є протиправними.

Переглядаючи оскаржуване судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіряючи дотримання судом першої інстанцій норм процесуального права при встановленні фактичних обставин у справі та правильність застосування ним норм матеріального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку землі" передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно із ст. 5, 13 зазначеного Закону, ст. 201 Земельного Кодексу України обов`язкова нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 № 213 (із змінами) затверджена Методика грошової оцінки земель населених пунктів. Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Механізм визначення нормативної грошової оцінки земель врегульований Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженим наказом Міністерства аграрної політики України та продовольства України, від 25.11.2016 № 489.

Відповідно до пункту 1.3 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

В розділі "II Нормативна грошова оцінка земель населених пунктів" Порядку зазначено, що Коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки (Км), обумовлюється трьома групами рентоутворювальних факторів регіонального, зонального та локального характеру і обчислюється за формулою: Км = Км1 х Км2 х Км3, де:

Км1 - регіональний коефіцієнт, який характеризує залежність рентного доходу від місцеположення населеного пункту у загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва і розселення;

Км2 - зональний коефіцієнт, який характеризує містобудівну цінність території в межах населеного пункту (економіко-планувальної зони);

Км3 - локальний коефіцієнт, який враховує місце розташування земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони.

Таким чином, суд зазначає, що при визначенні нормативної грошової оцінки окремої земельної ділянки, розташованої в межах населеного пункту, враховуються, окрім інших, відповідні показники коефіцієнту Км2 (коефіцієнт, який характеризує зональні фактори місцеположення земельної ділянки в межах населених пунктів) та коефіцієнту Км3 (коефіцієнт, який характеризує локальні фактори місцеположення земельної ділянки за територіально-планувальними, інженерно-геологічними, історико-культурними, природно-ландшафтними, санітарно-гігієнічними умовами та рівнем облаштування території).

При цьому, Таблиця 1.6 до вказаного Порядку містить Граничні (максимальні і мінімальні) значення коефіцієнтів, які враховують ступінь містобудівної цінності території в межах населених пунктів (Км2). В даній таблиці прямо зазначено, що для населених пунктів з чисельністю населення від 250 до 500 (тис. чол.), до яких загально відомо відноситься місто Житомир, максимальні значення коефіцієнту Км2 визначено в межах 3,0 - 3,5, а мінімальне значення цього ж коефіцієнту Км2 визначено 0,30.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Частиною 1 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Крім того, ч.3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Рішенням Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 при розрахунку визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок в м. Житомирі обмежено застосування цього коефіцієнту Км2 максимальним значенням 0,306 (підпункт 4.1 пункту 4). Затверджено середню базову вартість одного квадратного метра земель у м. Житомирі 249 грн.80 коп. (п.2). Введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Одночасно п.10 цього рішення відповідача зобов`язано забезпечити оформлення та видачу заявникам відповідних витягів з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Житомира.

Як вбачається з Витягу з технічної документації про нормативно-грошову оцінку земельної ділянки від 01.02.2019 №405/0/213-19 при розрахунку нормативно-грошової вартості земельної ділянки площею 16306 кв.м за кадастровим номером :05:027:0018, відповідачем застосовано значення Км2 1,710 та сукупний коефіцієнт Км3 1,044, коефіцієнт індексації нормативної-грошової оцінки земельної ділянки 1,249*1,433*1,060=1,897.

Таким чином, відповідачем не враховано обмеження застосування коефіцієнта Км2 та Км3, встановлене п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015.

До того ж, у пункті 3 рішення Житомирської міської ради "Про затвердження технічної документації з нормативно грошової оцінки земель міста Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки" від 10.06.2015 введено в дію нові розміри плати за землю для всіх суб`єктів господарювання та громадян з 01.01.2016 (п.3 рішення).

Крім того, у п.6 рішення вказано: "Користувачам та власникам земельних ділянок, незалежно від форми власності та підпорядкування, отримати витяг з технічної документації нормативної грошової оцінки земель м. Житомира для перерахунку розміру плати за землю та при подачі усіх видів звітності застосовувати нормативну грошову оцінку земельної ділянки, розмір якої визначений з 01.01.2016 ".

Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Саме ці критерії є визначальними при перевірці на правомірність рішень та дій органів державної влади, що визначено ч.3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Статтею 144 Конституції України закріплено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

У ч.1 ст. 12 Земельного кодексу України зазначено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад.

Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень (ст.59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Згідно із ч. 1 ст. 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі її створення) ради, прийняті в межах наданих їм повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.

Отже, рішення 47 сесії 6 скликання Житомирської міської ради №931 від 10.02.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м. Житомира та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м. Житомирі" в силу наведених положень є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, а також підприємствами, установами і організаціями.

Постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2011 року №835 "Деякі питання надання державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру та її територіальними органами адміністративних послуг" визначено, що видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відноситься до переліку адміністративних послуг, що надаються територіальними органами Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру на безоплатній основі.

Відповідно до Положення про Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області, затвердженого Наказом Державної служби з питань геодезії, картографії та кадастру від 17.11.2016 року №308, Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області є територіальним органом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру та їй підпорядковане.

Підпунктом 4 п. 4 Положення від 17.11.2016 року №308 визначено, що Головне управління відповідно до покладених на нього завдань надає адміністративні послуги згідно із законом у відповідній сфері.

Згідно із п. 2-1 Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року №213, дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Таким чином, Управління Держгеокадастру виконує функції адміністратора з видачі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, але не є уповноваженим органом з визначення відповідних даних.

Враховуючи з`ясовані обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що невиконання відповідачем п.4 рішення Житомирської міської ради №931 від 10.06.2015 року та введення в дію нових розмірів плати за земельні ділянки у м.Житомир" від 10.06.2015 №931 при наданні ФОП ОСОБА_1 витягу №405/0/213-19 від 01.02.2019 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, суперечить вимогам законодавства, що є підставою для визнання таких дій протиправними та зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву позивача від 06.02.2019 про надання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за кадастровим номером :05:027:0018, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 Житомир, застосувавши при розрахунку нормативної грошової оцінки земельної ділянки коефіцієнт Км2 з максимальним значенням 0,306 та обмежити застосування загального коефіцієнту Км3, що є добутком значень локальних факторів у діапазоні від 0,5 до 1.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 44, 167, 205, 243, 250, 304, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Сторчак В. Ю. Іваненко Т.В.