Справа № 520/9712/19
Суддя: Сагайдак В.В.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2019 р. Справа № 520/9712/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Сагайдак В.В., розглянувши адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" (вул. Полтавський шлях, буд. 31, оф. 407, м. Харків, 61052, ) до Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю) (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання незаконними та скасування постанов ,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "АРТС", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту територіального контролю Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю №82/1222/0/250-19-П від 31.05.2019;

визнати незаконною та скасувати постанову Департаменту територіального контролю Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю №82/1223/0/250-19-П від 31.05.2019.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову, в якій просить суд:

зупинити стягнення за виконавчими провадженнями №59629143 та №59629013, відкритими на підставі постанов відповідача від 31.05.2019 №82/1222/0/250-19-П та №82/1223/0/250-19-П до винесення рішення у справі і набуття ним законної сили;

зупинити дію постанов державного виконавця про арешт рахунків позивача до винесення рішення у справі і набуття ним законної сили

Також позивач згідно клопотання від 13.09.2019 р. просить суд відстрочити оплату судових витрат (судового збору) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АРТС» до Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю) про визнання неправомірними та скасування постанов до ухвалення судового рішення у справі або зняття арешту з рахунку позивача.

Дослідивши заявлені клопотання та перевіривши матеріали позовної заяви, суд встановив наступне.

Відповідно до ч.1 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

У свою чергу, у розумінні приписів ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, вказаною нормою чітко визначено умови, за яких суд може відстрочити сплату судового збору, проте зазначені положення не стосуються юридичних осіб.

Зокрема, звільнення від сплати судового збору юридичних осіб не узгоджується з п. 1 ч. 1 ст. 129 Конституції України, яким передбачено, що однією з основних засад судочинства в Україні є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Ця норма Конституції України знайшла своє закріплення також і в Законі України Про судоустрій і статус суддів та у процесуальних кодексах України.

Рівність учасників судового процесу, зокрема, перед законом є похідною від інших норм Конституції України, які визначають рівність конституційних прав і свобод громадян та рівність їх перед законом (стаття 24).

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом передбачає єдиний правовий режим судочинства, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав, тобто є конкретизацією загального принципу рівності перед законом і судом стосовно сфери здійснення судової влади і судочинства.

Тому, звільнення від сплати судового збору може розцінюватися як надання певної процесуальної переваги перед іншими учасниками судового процесу.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 22.02.2018 року у справі №552/6814/17 (К/9901/23570/18).

Статтею 5 закону України "Про судовий збір" визначений вичерпний перелік осіб, які мають пільги та звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Позивач до жодної з пільгових категорій не належить.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

В обґрунтування клопотання про звільнення від сплати судового збору позивач не надав достатніх доказів, які б підтверджували його скрутне матеріальне становище та неспроможність сплатити судовий збір в розмірі, визначеному законом України "Про судовий збір", враховуючи, що позивачем є юридична особа.

Враховуючи те, що вказані обставини не свідчать про неможливість сплати судового збору, а інших доказів суду не надано, підстави для задоволення клопотання про відстрочення від сплати судового збору відсутні.

Відповідно до частини 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою - ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року - 1921,00 гривня.

Як вбачається з позовних вимог, предметом позову у даній справі є дві вимоги майнового характеру, а отже ставка судового збору за подання даного позову становить 2478,09 грн.

Позивачем не надано до матеріалів доказів сплати судового збору у розмірі, що визначений Законом України "Про судовий збір".

За змістом п. 3.6.1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду заяви про забезпечення доказів або позову, заяви про видачу виконавчого документа на підставі рішення іноземного суду; заяви про зміну чи встановлення способу, порядку і строку виконання судового рішення - збір становить - 0,3 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

З огляду на вказане, за заяву про забезпечення позову слід сплатити судовий збір у сумі 576,30 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 133, 160, 161, 168, 169 КАС України, суд ,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АРТС" про забезпечення позову - залишити без руху.

Позовну заяву - залишити без руху.

Надати позивачу термін - п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви та заяви про забезпечення позову.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали, позовна заява та заява про забезпечення позову буде повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Сагайдак В.В.