Справа № 640/20592/18
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

20 вересня 2019 року № 640/20592/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Васильченко І.П. розглянув у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
доДержавної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Київській області
провизнання протиправними та скасування рішень
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі-позивач/ ОСОБА_1 ) звернулась до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Київській області (далі-відповідач) про визнання протиправним рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р., винесене відповідачем; скасування рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р., винесене відповідачем як протиправне та зобов`язати відповідача зареєструвати повідомлення позивача від 26.06.2017 р. про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.12.2018 р. прийнято вказану вище позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та встановлено, що справа буде розглядатись в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги мотивовані протиправністю рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р., що призвело до відмови в реєстрації повідомлення позивача від 2.06.2017 р. про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

Відповідач в письмовому відзиві на позов вказав на відповідність оскаржуваного рішення вимогам чинного законодавства.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Рішенням виконавчого комітету Боярської міської ради Київської області від 14.12.2017 р. № 65/5, ОСОБА_1 наданий будівельний паспорт забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

11.05.2018 р. позивачем подано до Департаменту повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

Однак, листом від 18.06.2018 р. № 10/10-34/1806/02 відмовлено у реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт, з огляду на зупинення дії Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р., згідно рішення № 1 від 06.06.2018 р.

Так, судом встановлено, що відповідачем проведено позапланову перевірку на об`єкті нагляду: відділ містобудування та архітектури виконавчого комітету Боярської міської ради, якою встановлено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р. прийнято з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме вимог п. 3.25* додатку 3.1 ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень», п. 2.12, п. 4.4, п. 4.7 ДБН В.1.1.7 «Захист від пожежі. Пожежна безпека об`єктів будівництва», вимог додатку Б «Терміни та визначення понять» ДБН В.2.2-15-2005 «Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення», вимог п. 1.3, п. 2.1, п. 2.4, п. 2.8, п. 2.10 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

За результатами зазначеної перевірки складено акт від 06.06.2018 р. та винесено рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорту забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р.

26.06.2018 р. позивачем повторно направлено до відповідача повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку, однак в проведенні такої реєстрації позивачу відмовлено, з підстав зупинення дії Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р.

Не погоджуючись із винесеним рішенням № 1 від 06.06.2018 р., позивач звернувся до суду за захистом своїх порушених прав та законних інтересів.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Так, відповідно до статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон №687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).

Відповідно до ст. 31 Закону № 3038-VI проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Відповідно до ст. 1 Закону №687-XIV проект - документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Водночас, відповідно до статті 27 Закону № 3038-V забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно із статтею 27 Закону №3038-VI, наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України №103 від 5 липня 2011 року розроблено та затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, відповідно до п.2.1 якого, видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входить заява на видачу будівельного паспорту зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку, засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію, ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у томі числі автономного, що плануються до застосування, тощо), проект будівництва (за наявності), засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно із п.2.9 Порядку, до складу будівельного паспорта входять пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2. цього розділу, схема забудови земельної ділянки,наведена у додатку 3 до цього Порядку, пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

Будівельний паспорт підписується керівником відповідного уповноваженого органу містобудування та архітектури та реєструється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у журналі реєстрації будівельних паспортів (п.2.12, та п. 2.14 Порядку).

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

- заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

- примірник будівельного паспорта замовника;

- ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

- засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Отже, інших підстав для внесення змін до будівельного паспорта чинним законодавством не передбачено.

Відповідно до змісту Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 5 липня 2011 року №103, уповноважені органи містобудування та архітектури та інші суб`єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорту, видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав (в тому числі з підстав порушення будівельних норм, державних стандартів і правил).

Судом встановлено, що для отримання будівельного паспорту позивачем було надано пакет документів відповідно до вимог вищезазначеного Порядку № 103 та отримано будівельний паспорт з вимогами до забудови земельної ділянки.

Рішенням виконавчим комітетом Боярської міської ради Київської області від 14.12.2017 р. № 65/5, ОСОБА_1 наданий будівельний паспорт забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

На підставі виданого виконавчим комітетом Боярської міської ради Київської області будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р., позивач звернувся до відповідача із заявою про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку

Так, суд звертає увагу, що отримуючи документи для забудови земельної ділянки, позивач не мав зауважень чи обтяжень, встановлених відповідачем чи законодавством України. Позивачем виконані всі необхідні дії щодо отримання на законних підставах необхідних документів для забудови відповідно до діючого законодавства.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Так, у своїй прецедентній практиці Європейський суд з прав людини дійшов висновку, що потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в право, набуте особою, яка покладається на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення ЄСПЛ «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки», від 05 листопада 2002 року, заява №36548/97, п. 58).

Іншими словами, державні органи, які не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх обов`язків (рішення ЄСПЛ «Лелас проти Хорватії», від 20 травня 2010 року, заява №55555/08, п. 74).

Відтак, ризик будь якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р., винесене відповідачем є протиправним та підлягає скасуванню, тому позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Разом з тим, суд зазначає, що зобов`язання відповідача зареєструвати повідомлення позивача від 2.06.2017 р. про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 4 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку, буде втручанням у дискреційні повноваження відповідача, тому суд, застосовуючи приписи ч. 2 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає, що для повного захисту прав, свобод та інтересів позивача необхідно зобов`язати відповідача розглянути питання про реєстрацію повідомлення позивача від 2.06.2017 р. про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 4 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч. 2 цієї статті).

Відповідно до частини 2 статті 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінивши наявні в справі докази в їх сукупності, суд доходить висновку про наявність правових підстав для скасування оскаржуваного рішення. Разом з тим, відповідач як суб`єкт владних повноважень в ході судового розгляду не довів обґрунтованість своїх висновків і правомірності прийнятого на їх підставі рішення.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 139, 242- 243, 245-246, 250, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення № 1 від 06.06.2018 р. про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 98-17 від 22.12.2017 р., винесене Державною архітектурно - будівельною інспекцією України в особі Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Київській області.

Зобов`язати Державну архітектурно - будівельну інспекцію України в особі Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Київській області розглянути питання про реєстрацію повідомлення ОСОБА_1 від 26.06.2017 р. про початок виконання будівельних робіт на підставі Будівельного паспорту № 98-17 від 22.12.2017 р. забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 для реконструкції садибного (індивідуального) житлового будинку.

Присудити на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 3 114,40 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції України в Київській області (01133, м. Київ, бул. Л. Українки, 26; ).

Рішення суду відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.П. Васильченко