Справа № 240/8605/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2019 року м.Житомир справа № 240/8605/19

категорія 111030600

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Майстренко Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Миськової О.В.

та за участю: представника позивача - Семенюк В.В.,

представника відповідача - Лавренчука М.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" до Головного управління ДФС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" із позовом до Головного управління ДФС у Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Житомирській від 03.06.2019 №, яким до товариства застосовано штраф у сумі 5545,60 грн.;

- стягнути з відповідача на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" судові витрати у вигляді сплаченого судового збору у розмірі 1921,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що граничним терміном для подання на реєстрацію податкової накладної від 15.04.2019 є 30.04.2019, а тому позивачем не пропущено строків подання її на реєстрацію, оскільки товариством не було отримано квитанції про реєстрацію (відмову в реєстрації) податкової накладної №26738 в останній операційний день місяця - 30.04.2019. У цей день о 09:51 позивачем втретє було направлено на реєстрацію в електронному вигляді податкову накладну №26738 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику за допомогою платного програмного забезпечення М.е.dос., використовуючи ІТЄ "Єдине вікно подання електронної звітності". Також зазначає, що відповідно до скрину-3 позивачем була отримана квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.05.2019, яка сформована 08:55:43, відповідно до якої, "Документ не може бути прийнятий - порушено вимоги абзацу дев`ятого пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови КМУ від 26.04.2017 № 341), а саме: податкова накладна від 15.04.2019 №26738 вже знаходиться в ЄРПН з такими самими реквізитами для покупця з ІПН 32.". Отже, позивачу відмовлено в реєстрації податкової накладної, оскільки вже зареєстрована податкова накладна, яка була відправлена на реєстрацію 26.04.2019.

Ухвалою суду від 18.06.2019 було відкрите загальне позовне провадження у даній адміністративній справі.

Відповідач позов не визнав, 09.07.2019 подав до суду відзив на позовну заяву, де зазначив, що обов`язок перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість при їх недостатності для здійснення реєстрації податкових накладних покладено на платника податків, а податковому органу надано право відмовити платнику податків у реєстрації таких накладних у випадку недостатності коштів на відповідному рахунку. Отже, відсутність реєстраційного ліміту не може бути обставиною, яка звільняє платника податків від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Вважає висновки камеральної перевірки, викладені в акті, правомірними.

У відповіді на відзив позивач зазначає, що товариство тричі направляло на реєстрацію спірну податкову накладну, а не двічі, як зазначає відповідач, а також відповідачем 02.05.2019 зареєстрована податкова накладна №26738, подана позивачем 26.04.2019, а не 02.05.2019, як вказує відповідач.

Ухвалою суду від 12.09.2019 закрито підготовче провадження і призначено адміністративну справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом осіб, які беруть участь у справі, на цей же день.

Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем аргументи щодо обставин справи, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов наступного висновку.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що відповідачем проведено камеральну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" з питання перевірки термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригувань до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за квітень 2019 року, за результатами якої складено акт від 10.05.2019 р. №5656/06-30-51-12.

Перевіркою встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України у зв`язку із порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до них в ЄРПН, виписаних та зареєстрованих товариством. Відповідальність платника передбачена п. 120-1.1 ст. 120-1 розділу ІІ Податкового кодексу України.

На підставі зазначеного акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення від 03.06.2019 №, згідно з яким до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 5545,60 грн.

Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням позивач направив на адресу відповідача заперечення до акту від 10.05.2019 № 5656/06-30-51-12.

Головне управління ДФС у Житомирській області розглянуло заперечення та листом від 30.05.2019 №7331/6/06-30-51-12 повідомило позивача про те, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.

Позивач не погоджується із висновками, зазначеними в акті перевірки, і вважає протиправним прийняте податкове повідомлення-рішення від 03.06.2019 №.

Вирішуючи спір по суті, судом враховується, що пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг платник податку зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

У той же час відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема, в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

Таким чином, системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу.

У той же час, суд критично ставиться до доводів відповідача щодо існування обставин, які є підставою для застосування штрафу до позивача.

Так, судом встановлено, що позивачем 25.04.2019 о 17:08 було відправлено на реєстрацію в електронному вигляді податкову накладну від 15.04.2019 №26738, та 26.04.2019 о 09:09 позивачем була отримана квитанція, відповідно до якої "Документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (55455,96) не може перевищувати суму ліміту на рахунку ПДВ (34,56) продавця." Тобто, податковий орган відмовив в реєстрації податкової накладної у зв`язку з відсутністю ліміту на рахунку ПДВ, що також не заперечується позивачем.

У подальшому позивачем 26.04.2019 о 14:18 було повторно направлено на реєстрацію в електронному вигляді податкову накладну №26738 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику за допомогою платного програмного забезпечення М.e.doc., використовуючи ІТЄ "Єдине вікно подання електронної звітності", однак позивач квитанцію про прийняття або відмову у прийнятті податкової накладної від 15.04.2019 №26738 не отримав.

Під час судового розгляду справи представник відповідача надав дві квитанції за 26.04.2019 від 08:50 та від 14:18 про неприйняття документа. Представник позивача зазначив, що товариство зазначені квитанції не отримало, в підтвердження чого надало скрин з платного програмного забезпечення М.е.dос. за цю дату.

Оскільки 26.04.2019 позивачем не було отримано квитанції про реєстрацію чи відмову в реєстрації податкової накладної №26738, в останній операційний день місяця - 30.04.2019 о 09:51 позивачем втретє було направлено на реєстрацію в електронному вигляді податкову накладну №26738 до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику за допомогою платного програмного забезпечення М.е.dос,. використовуючи ІТЄ "Єдине вікно подання електронної звітності".

Товариством лише 02.05.2019 отримано квитанцію №1 з зазначенням часу 08:55:39 та з інформацією про реєстрацію податкової накладної від 15.04.2019 №26738. У цей же день позивачем отримана ще одна квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, яка сформована о 08:55:43, відповідно до якої "Документ не може бути прийнятий - порушено вимоги абзацу дев`ятого пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (у редакції постанови КМУ від 26.04.2017 № 341), а саме: податкова накладна від 15.04.2019 №26738 вже знаходиться в ЄРПН з такими самими реквізитами для покупця з ІПН 32 ", отже позивачу відмовлено в реєстрації податкової накладної, оскільки вже зареєстрована податкова накладна, яка була відправлена на реєстрацію 26.04.2019.

Обставини даної справи свідчать про те, що за даними платного програмного забезпечення М.е.dос. процес реєстрації податкової накладної від 15.04.2019 №26738, з урахуванням якого товариство і визначало свою поведінку, виглядав, зокрема, наступним чином: "26.04.2019 о 14:18 - підписано бухгалтером, підписано печаткою, в дорозі; 02.05.2019 о 08:55 - в дорозі; 02.05.2019 о 09:57 - в дорозі; 02.05.2019 о 10:58 - в дорозі; 02.05.2019 об 11:58 - очікується квитанція №1; 02.05.2019 об 11:58 - квитанція №1; 30.04.2019 о 09:51 - підписано бухгалтером, підписано печаткою, в дорозі, 02.05.2019 о 08:55 - в дорозі, о 10:58 - в дорозі, об 11:58 - очікується квитанція №1, квитанція №1" .

Як вбачається з акту перевірки, розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН та відзиву, відповідач визнає факт реєстрації податкової накладної №26738 лише 02.05.2019.

Відповідно до підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконаної влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246).

Відповідно до пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до вимог пункту 5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 12 Порядку №1246 визначено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки.

Згідно з пунктами 13, 14 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до абзацу десятого пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

З огляду на викладене, суд зазначає, що позивачем тричі було подано на реєстрацію податкову накладну від 15.04.2019 №26738 до закінчення граничного терміну реєстрації такої податкової накладної (останнім днем реєстрації цієї податкової накладної є останній календарний день місяця - 30.04.2019). При цьому, в порушення встановленого порядку відповідачем квитанція №1 своєчасно не надавалась, а саме: за 26.04.2019 - відсутні беззаперечні докази того, що квитанція про реєстрацію (відмову в реєстрації) податкової накладної №26738 позивачем взагалі була отримана. З цього приводу також слід зазначити, що позивач не заперечує проти тверджень відповідача щодо недостатності ліміту на рахунку ПДВ станом на 25.04.2019 та 26.04.2019. Однак 30.04.2019 необхідний ліміт для здійснення реєстрації податкової накладної був на рахунку позивача і саме за рахунок залишку ПДВ за 30.04.2019 і було проведено реєстрацію податкової накладної 02.05.2019.

У той же час, за 30.04.2019 квитанція про реєстрацію (відмову в реєстрації) податкової накладної №26738 позивачем отримана не була. Представник відповідача в засіданні суду даний факт не спростував, а у суду немає підстав з огляду на надані позивачем докази, які є аналогічні доказам направлення податкової накладної на реєстрацію 25.04.2019 та 26.04.2019, ставити під сумнів факт направлення її позивачем на реєстрацію ще й 30.04.2019.

Абзацом 13 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України встановлено, що якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Оскільки позивачем не було отримано жодної квитанції за 30.04.2019, суд вважає, що податкова накладна в силу вимог закону вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних, що виключає висновок про наявність у діях позивача, як платника податку, порушень діючого законодавства України.

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З огляду на відсутність встановленого судом факту порушення позивачем вимог податкового законодавства, рішення відповідача щодо застосування до нього відповідальності шляхом накладення штрафу є таким, що не відповідає ч. 2 ст. 2 КАС України.

Правову позицію, викладену в судових рішеннях Верховного Суду від 09.08.2018 №805/1731/17-а, на яку посилається відповідач, не можна застосовувати до даної справи, оскільки зазначене судове рішення постановлене за наслідками інших фактичних обставин справи, а відтак і за іншого законодавчого регулювання спірних правовідносин.

Частинами першої та другої статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення, прийняте відповідачем 03.06.2019 №, яким до позивача застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 5545,60 грн., не відповідає критеріям правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, встановленим в ч. 2 ст. 2 КАС України, порушує права та законні інтереси платника податків, які підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправним та скасування відповідного рішення суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявного у матеріалах справи платіжного доручення від 04.06.2019, товариством під час звернення з даним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1921,00 грн., який підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 77, 90, 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України

вирішив:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника,7, м. Житомир, 10003, ) від 03.06.2019 №, яким до товариства застосовано штраф у сумі 5545,60 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Житомирській області (вул.Ю.Тютюнника,7, м. Житомир, 10003, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомирський м`ясокомбінат" (вул.С.Параджанова,127, м. Житомир, 10025 ) судовий збір у сумі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.М. Майстренко

Повне судове рішення складене 23 вересня 2019 року