Справа № 240/10497/19
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2019 року м. Житомир справа № 240/10497/19

категорія 105000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Чернова Г.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Головного державного виконавця Богунського відділу державної виконавчої служби м. Житомира Головного територіального управління юстиції у Житомирській області Левківської Лідії Іванівни про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із цим позовом та просить визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця Богунського відділу державної виконавчої служби м. Житомира ГТУЮ у Житомирській області Левківської Л.І. від 07.08.2019 року про стягнення виконавчого збору, виконавче провадження № 50614838.

Суддя, перевіряючи адміністративний позов на його відповідність вимогам ст.ст.160,161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) дійшов наступного висновку.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Згідно п.7 та п.11 ч.5 ст.160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (п.7);

- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (п.11).

Всупереч наведеному, у позовній заяві не зазначено: реєстраційного номеру облікової картки платника податків або номеру і серії паспорта позивача; відомих номерів засобів зв`язку позивача та адреси його електронної пошти; відомостей, передбачених п.7, п.11 ч.5 ст.160 КАС України.

Частиною 6 ст.160 КАС України передбачено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Як вбачається із позовної заяви, в ній зазначено неповні відомості, передбачені п.2 ч.5 ст.160 КАС України щодо представника позивача ОСОБА_2 , а саме: відсутній її реєстраційний номер облікової картки платника податків, адреса електронної пошти.

Також, позов підписаний ОСОБА_2 , додатки до позову (в одному екземплярі) посвідчені нею ж.

Згідно з частиною першої статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Документи, що підтверджують повноваження представників, визначенні статтею 59 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частин першої та другої статті 59 Кодексу адміністративного судочинства України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи; свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Разом з цим, відповідно до пунктів 1, 10 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про нотаріат" від 02.09.1993 року № 3425 - XII, нотаріуси вчиняють такі нотаріальні дії: посвідчують правочини (договори, заповіти, довіреності тощо) (п. 1); засвідчують вірність копій (фотокопій) документів і виписок з них (п. 10).

Згідно з п. 3.3 Глави 7 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595, вірність копії документа, виданого фізичною особою, засвідчується у тих випадках, коли справжність підпису фізичної особи на оригіналі цього документа засвідчена нотаріусом або посадовою особою відповідного органу місцевого самоврядування або за місцем роботи, навчання, проживання чи лікування фізичної особи.

Тобто, копія довіреності, що видана фізичною особою на право представництва її інтересів в судових установах та посвідчена нотаріусом, повинна бути засвідчена тільки нотаріусом.

Таким чином, повноваження представника позивача повинні бути підтверджені оригіналом довіреності або її нотаріальною копією, завіреною у встановленому законом порядку - нотаріусом.

Водночас, на підтвердження повноважень представника позивача ОСОБА_2 до позовної заяви додано копію довіреності, завіреної самим представником, що не відповідає приписам ст.ст.55, 59 Кодексу адміністративного судочинства України.

Правова позиція щодо неприпустимості підтвердження повноважень представника копією довіреності, посвідченої самим представником, висловлена в ухвалі Верховного Суду від 21.01.2019 в справі № 807/568/18.

Згідно ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Приписами частин 4, 5 статті 94 КАС України встановлено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Водночас, позивачем не завірено другий примірник додатків до позовної заяви у відповідності до ст.94 КАС України.

Також, статтею 287 КАС України встановлено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Згідно ч.3 ст.287 КАС України, відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Водночас в позові відповідачем вказано не орган державної виконавчої служби, а головний державний виконавець, що не відповідає приписам ч.3 ст.287 КАС України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 цієї статті, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Аналіз вказаних норм дає підстави вважати, що для оскарження рішень, дій чи бездіяльності органу державної виконавчої служби, окрім постанови про відкладення провадження виконавчих дій, позивачу надається десятиденний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Постанова про стягнення виконавчого збору прийнята 07.08.2019, а позивач звернувся із позовом про її оскарження 16.09.2019, тобто з пропуском десятиденного строку на їх оскарження.

Згідно ч.6 ст.161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З поданої позивачем заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду вбачається, що позивач дізнався про оскаржувану постанову 20.08.2019, проте доказів на підтвердження вказаного (поважності причин пропуску) не надано. Саме лише посилання в заяві на те, що позивачу стало відомо про оскаржувану постанову 20.08.2019 не свідчить про поважність причин пропуску звернення до суду без відповідних підтверджуючих доказів.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- копії довіреності, засвідченої нотаріально або оригіналу довіреності;

- позовної заяви (в 2-х екземплярах), в якій зазначити: належного відповідача; реєстраційний номер облікової картки платника податків або номер і серію паспорта позивача та його представника; відомі номери засобів зв`язку позивача; адресу електронної пошти позивача та його представника; відомості, передбачені п.7, п.11 ч.5 ст.160 КАС України;

- копій доданих до позовної заяви документів для відповідача, завірених у відповідності до ст.94 КАС України;

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду на оскарження постанови про стягнення виконавчого збору № 50614838.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Г.В. Чернова