Справа № 280/2100/19
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 вересня 2019 року справа № 280/2100/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П. (доповідач),

суддів: Дурасової Ю.В., Шлай А.В.,

за участю секретаря судового засідання: Новошицької О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 17 липня 2019 року у справі № 280/2100/19 (повний текст ухвали складено 22.07.2019р., суддя Батрак І.В.) за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» до Запорізької міської ради, треті особи: Український державний інститут культурної спадщини, Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» про визнання протиправним та нечинним рішення,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» (далі - позивач) звернулось до суду із позовом до Запорізької міської ради (далі - відповідач), треті особи: Український державний інститут культурної спадщини, Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто», в якому просило визнати протиправним та нечинним рішення відповідача №7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя».

Представник відповідача подав клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду (т.1 а.с. 200-202).

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 17 липня 2019 року клопотання представника відповідача задоволено, адміністративний позов залишено без розгляду на підставі ч.3 та ч.4 ст.123 КАС України.

Позивач не погодився із ухвалою суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, позивач просить оскаржену ухвалу скасувати, а справу направити для подальшого розгляду до суду першої інстанції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що застосування судом до спірних відносин положень ст.122 КАС України є помилковим. В даному випадку позивачем оскаржується нормативно-правовий акт, а отже справа має розглядатися з урахуванням положень ст.264 КАС України, відповідно до якої такі акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності. Позивач скористався своїм правом на оскарження рішення відповідача в межах строку чинності такого рішення, а отже, судом безпідставно залишено позовну заяву без розгляду.

У відзиві відповідач вказав, що вважає ухвалу суду першої інстанції законною та такою, що прийнята відповідно до вимог КАС України, а тому просить залишити апеляційну скаргу позивача без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи та обґрунтування вимог апеляційної скарги, наполягав на задоволенні скарги.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, просив залишити ухвалу суду першої інстанції без змін.

Заслухавши представників сторін, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно частини першої, другої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Тобто, законодавець встановлює строк звернення до адміністративного суду з дня, коли особа дізналася або мала б дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, вирішальним при визначенні строків звернення до адміністративного суду є встановлення факту, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів, та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

З матеріалів справи встановлено, що рішення №7, яке оскаржує позивач, було прийнято відповідачем 30.06.2015року. Цим рішенням було затверджено технічну документацію з нормативно-грошової оцінки земель м. Запоріжжя; затверджено схему основних агровиробничих груп ґрунтів; затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя; затверджено економіко-планувальне зонування території міста; значення коефіцієнтів впливу локальних факторів. Нормативно-грошову оцінку земель введено в дію з 01.01.2016року (т.1 а.с. 23-28, 29-39 технічна документація з нормативно-грошової оцінки).

В користуванні позивача перебуває 11 земельних ділянок. Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок позивачем отримано протягом березня-квітня 2017 року, по одній земельній ділянці у листопаді 2017 року (т.1 а.с.47-57).

Крім того, судом встановлено, що в провадженні Третього апеляційного адміністративного суду перебувала справа № 335/10529/17 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця Крючкова Юрія Анатолійовича до Запорізької міської ради, Запорізького міського голови Буряка Володимира Вікторовича, треті особи: Державне підприємство "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя, Управління з питань земельних відносин Запорізької міської ради, Міжрайонне управління Держгеокадастру у Запорізькому районі та м. Запоріжжі про визнання дій незаконними, визнання незаконною технічної документації, скасування рішення. Однією з вимог даного позову було скасування рішення Запорізької міської ради №7 від 30.06.2015 "Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя". 18.09.2018 року Приватним акціонерним товариством "Судноплавна компанія "Укррічфлот" подавалося клопотання про залучення його у якості третьої особи у справі № 335/10529/17, проте ухвалою суду апеляційної інстанції від 20.11.2018 року відмовлено у задоволенні такого клопотання. В подальшому провадження у справі взагалі було закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову (т.1 а.с.204-205).

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що строк для звернення позивача до суду необхідно рахувати саме з вересня 2018 року, тобто з моменту, коли останньому стало відомо про рішення відповідача, яке позивач вважає протиправним та таким, що порушую його права та інтереси.

До суду даний адміністративний позов позивач направив 26.04.2019року, тобто з пропуском строків, передбачених ст. 122 КАС України.

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язане з реалізацією права на справедливий судовий розгляд. Наявність такої умови дисциплінує учасників правовідносин, запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Згідно з ч.3 ст.122 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Позивач не заявив вимогу про поновлення пропущеного ним строку звернення до суду з даним адміністративним позовом, а тому суд першої інстанції обґрунтовано застосував положення ч.3 ст.122 КАС України та залишив позов без розгляду.

Стосовно доводів позивача, що строк звернення до адміністративного суду із даним позовом не може обмежуватися шістьма місяцями, оскільки ним оскаржується нормативно-правовий акт, який є чинним, а тому в даному випадку суд мав би застосувати ч.3 ст. 264 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.

Особливості оскарження нормативно-правових актів, зокрема, органів місцевого самоврядування передбачені статтею 264 КАС України. Відповідно до ч. 3 ст. 264 КАС України нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.

Поняття нормативно правового акту наведено в п.18 ч.1 ст. 4 КАС України. Так, це акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування.

Колегія суддів звертає увагу, що позивачем оскаржується рішення суб`єкта владних повноважень, яким затверджено технічну документацію з нормативно-грошової оцінки земель м. Запоріжжя; затверджено схему основних агровиробничих груп ґрунтів; базову вартість одного квадратного метра земель міста Запоріжжя; економіко-планувальне зонування території міста; значення коефіцієнтів впливу локальних факторів.

Виходячи з положень Земельного та Податкового кодексів України, Законів України «Про оцінку земель», «Про землеустрій» органи місцевого самоврядування виступають замовниками робіт з нормативно грошової оцінки земельних ділянок та на пленарних засіданнях лише затверджують технічну документацію з нормативно-грошової землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства. Затвердження на пленарних засіданнях схеми основних агровиробничих груп ґрунтів, економіко-планувального зонування території міста; значення коефіцієнтів впливу локальних факторів також є виконанням органом місцевого самоврядування своїх функцій, якими останній наділений відповідно до вимог діючого законодавства.

На думку колегії суддів, рішення, яке оскаржує позивач, не підпадає під визначення нормативно-правового акту, а тому при розгляді такого спору не можуть застосовуватися положення ст. 264 КАС України.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, підстави для скасування оскарженої ухвали суду відсутні.

Керуючись п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» - залишити без задоволення.

Ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 17 липня 2019 року у справі № 280/2100/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 18.09.2019р..

Повний текст постанови виготовлено 19.09.2019р..

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Ю. В. Дурасова

суддя А.В. Шлай