Справа № 826/9160/18
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/9160/18 Головуючий у 1 інстанції - Арсірій Р.О. Суддя-доповідач - Василенко Я.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Ганечко О.М., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАВА-ПРОДУКТ» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2019 у справі за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАВА-ПРОДУКТ» до Державної фіскальної служби України, Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «ВІТАВА-ПРОДУКТ» звернулось до суду першої інстанції з позовом про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2018, залишеною без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 21.08.2018, повернуто позовну заяву позивачу на підставі п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України, оскільки позовну заяву було підписано адвокатом Стрельниковичем В.А., тоді як додані до позовної заяви ксерокопії ордеру та договору про надання правової допомоги не можна визнати документами, які посвідчують повноваження представника, яким є адвокат, оскільки не засвідчені у визначеному законом порядку.

Постановою Верховного Суду від 12.03.2019 касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАВА-ПРОДУКТ» задоволено; ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2018 та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 21.08.2018 скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 позовну заяву залишено без руху; надано позивачу семиденний строк з дня отримання даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, а саме: надати оригінал позовної заяви, відповідно до ст.ст. 5, 160, 161 та додані до неї документи, а також примірник позовної заяви з додатками для відповідача; надати оригінал платіжного доручення про сплату судового збору.

Копію вказаної ухвали направлено на адресу позивача, зазначену в позовній заяві, однак конверт з вкладенням копії ухвали про залишення позовної заяви без руху з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з штриховим ідентифікатором № 880 повернуто на адресу суду з відміткою працівника ДП «Укрпошта»: «за закінченням терміну зберігання».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2019 позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись із ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2019 позивач подав апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржувану ухвалу, як таку що постановлена з порушенням норм процесуального права, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.

В судове засідання сторони не з`явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, у зв`язку із чим, колегія суддів, на підставі ч. 13 ст. 10, ч. 4 ст. 229, ч. 2 ст. 313 КАС України розглядає справу за їх відсутності без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Мотивами оскаржуваної ухвали є те, що оскільки вимоги ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 про залишення позовної заяви без руху у строк встановлений судом виконані позивачем не були, то відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України вона підлягає поверненню позивачу.

Колегія суддів погоджується з мотивами та висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 5 ст. 169 КАС України).

Отже, чинним законодавством передбачено повернення позовної заяви, якщо у встановлений судом строк позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху. Повернення позовної заяви - це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви на стадії відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, яка звернулася до суду.

Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Приймаючи ухвалу про повернення позовної заяви суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений строк не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 було направлено позивачу за адресою, вказаною у позовній заяві.

Однак, на адресу суду повернувся поштові конверт з відміткою відділення Укрпошти «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 139-140).

Порядок вручення процесуальних ухвал суду визначено статтею 251 КАС України.

Так, пунктом 4 частини 6 статті 251 КАС України визначено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За правилами пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270) у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

В той же час слід враховувати, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку, зокрема, з позначкою "за закінченням терміну зберігання", з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення певних процесуальних дій.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви суд першої інстанції, виходив з того, що строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, якій надійшло поштове відправлення вжити заходів для його отримання та ознайомлення з такою ухвалою протягом даного строку.

Однак, позивач вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху не виконав, а тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку про повернення позовної заяви позивачу.

Водночас, у своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому, очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання апеляцій (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі "Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Колегія суддів погоджується із позицією суду першої інстанції, що позивачу було надано достатній строк для усунення недоліків позовної заяви та вжито всіх необхідних заходів з метою повідомлення останнього про залишення такої заяви без руху.

Факти у справі свідчать про те, що заявник не виявив «необхідної старанності», щоб подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк (рішення ЄСПЛ у справі "Крастьо Дамґянов проти Болгарії" (Krastyo Damyanov Krastev v. Bulgaria)).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі № 826/4285/18.

Відповідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно із п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що оскільки недоліки позовної заяви позивачем усунуті не були, то відповідно до вимог п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України така позовна заява підлягає поверненню, що вірно встановлено судом першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

Таким чином, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 229, 243, 244, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «ВІТАВА-ПРОДУКТ» - залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.07.2019 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий: Василенко Я.М.

Судді: Ганечко О.М.

Шурко О.І.

Повний текст постанови виготовлений 19.09.2019.