Справа № 640/5365/19
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

18 вересня 2019 року м. Київ № 640/5365/19

Cуддя Окружного адміністративного суду міста Києва Огурцов О.П., ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до1) Заступника начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Олійник Віри Дмитрівни, 2) Головного спеціаліста управління з питань запобігання та виявлення корупції виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Клименка Анатолія Петровича
про визнання протиправними дій, визнання протиправною та скасування доповідної записки,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до заступника начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції апарату виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Олійник Віри Дмитрівни , головного спеціаліста управління з питань запобігання та виявлення корупції виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Клименка Анатолія Петровича про визнання протиправними дій щодо проведення перевірки, визнання протиправною та скасування доповідної записки від 07.10.2015 № 09/029-631.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.04.2019 позовну заяву залишено без руху у зв`язку із встановленням пропущення строків звернення до суду. Позивачу було запропоновано у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали подати до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 позовну заяву повернуто позивачу, оскільки ним не було виконано вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після постановлення зазначеної ухвали до суду надійшло клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.07.2019 ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.05.2019 скасовано, а справу направлено для продовження розгляду.

З наведеного вбачається, що суду першої інстанції необхідно вирішити питання щодо відкриття провадження у справі, надаючи при цьому оцінку клопотанню позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Позивач звертається до суду з клопотанням про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яке обґрунтовує тим, що він не міг оскаржити до адміністративного суду доповідну записку від 07.10.2015 №09/029-631, оскільки вона була предметом доказування при розгляді кримінального провадження судом загальної юрисдикції.

У подальшому, оскаржуваній доповідній записці надано оцінку у вироку Дарницького районного суду міста Києва від 05.01.2018, який залишений без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 26.03.2018.

З метою захисту своїх прав та інтересів, позивач 30.07.2018 звернувся до Київської міської державної адміністрації зі скаргою на оскаржувану доповідну записку, відповідь на яку отримав 16.10.2018.

Позивач вважає, що дізнався про порушення його прав та інтересів саме з моменту отримання відповіді на його скаргу до Київської міської державної адміністрації.

При цьому, позивачем підтверджується, що він був ознайомлений з оскаржуваною у даній справі доповідною запискою 30.01.2017 під час надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Суд відхиляє вказані аргументи позивача, оскільки при визначенні початку перебігу строку звернення до суду, суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про прийняття (вчинення) відповідного рішення, дії або бездіяльності, а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії або бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Позивачем не було наведено обставин, які перешкоджали йому оскаржити до адміністративного суду доповідну записку під час кримінального провадження. Заборони на таке оскарження не встановлено також і процесуальним законодавством.

Крім того, навіть якщо припустити, що позивач не міг оскаржити доповідну записку під час кримінального провадження, то строк на звернення до суду за захистом своїх прав необхідно відраховувати з моменту набрання законної сили вироком Дарницького районного суду міста Києва від 05.01.2018, тобто з 26.03.2018, а не з моменту отримання відповіді на скаргу, оскільки, звертаючись до Київської міської державної адміністрації зі скаргою, позивач вже почав вчиняти дії, спрямовані на захист його прав, а отже знав про їх порушення.

Таким чином, навіть якщо відраховувати строк звернення до суду з 26.03.2018, з урахуванням переривання строку з 30.07.2018 по 16.10.2018 на час розгляду скарги, позивач також пропустив строк звернення до суду.

Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Вирішення суддею питання про можливість продовження процесуального строку в конкретній справі залежить від наведених у клопотанні обставин, підтверджених відповідними засобами доказування, та є правом суду, а не обов`язком.

Водночас, у випадку пропуску строку підставою для його поновлення є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.

Слід зазначити, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків відносини стають стабільними.

Відповідно до частини другої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У даному випадку, суд дійшов висновку про відсутність поважних причин для поновлення строку на звернення до суду.

Пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 123, 169, 241-243, 248, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву повернути позивачу.

Згідно з частиною другою статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов