Справа № 640/6624/19
Суддя: Федорчук А.Б.
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 серпня 2019 року № 640/6624/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Федорчука А.Б., за участю секретаря судових засідань Семеняки А.Р., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

За позовом Міністерства юстиції України (01001, м.Київ, вулиця Городецького, 13)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Робітнича газета" (03047,

м.Київ, проспект Перемоги, 50)

третя особа Головне управління Служби безпеки України у м.Києві та Київській

області (01010, м.Київ, пров.Аскольдів, 3-А)

про припинення юридичної особи

за участю представників сторін:

представника позивача: Столярчук Д.В..,

представника відповідача: Івасюк І.Ю.,

представника третьої особи: Коломієць В.В.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Міністерство юстиції України (надалі - позивач) з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Робітнича газета» (далі - відповідач), за участю третьої особи - Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області, в якому просить суд: припинити випуск газети «Робітнича газета» («Robochaya gazeta», «Рабочая газета»), зареєстрована Державним комітетом телебачення та радіомовлення України 08 грудня 2005 року, свідоцтво №10724, Серія КВ, засновником якої є Товариство з обмеженою відповідальністю «Робітнича газета» (03047, місто Київ, проспект Перемоги, 50, ).

В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача зазначив, що у зв'язку із порушенням Газетою вимог Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні», Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» та Закону України «Про інформацію», що підтверджується листом Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області від 07 лютого 2019 року №51/12-1189, висновком експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України від 04 жовтня 2018 року №10003/18-39/19560-19563/18-39, випуск такої газети підлягає припиненню в судовому порядку.

При цьому, Міністерство юстиції України є органом державної влади, що здійснює контроль за додержанням друкованими засобами масової інформації вимог Конституції та законів України та, відповідно, є суб'єктом, уповноваженим на звернення до суду з вимогою про припинення випуску друкованого засобі масової інформації. Тобто, саме рішення суду є правовою підставою для подальшого припинення реєструючим органом випуску друкованого засобу масової інформації.

В ході судового розгляду даної справи представник позивача позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити.

У відзиві на адміністративний позов представник відповідача стверджував, що звинувачення у скоєнні будь-якого злочину повинно міститися на підставі обвинувального вироку суду, який набув законної сили, що передбачено вимогами статті 62 Конституції України, однак жодного рішення суду, яке встановлювало «заклики до захоплення влади, насильницької зміни конституційного ладу або територіальної цілісності України», «пропаганду війни, насильства та жорстокості», «розпалювання расової, національної, релігійної ворожнечі», «пропаганду комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки» з боку відповідача не існує.

Також, на думку представника відповідача, висновок експерта, наданий позивачем, не може вважатись належним та допустимим доказом в рамках адміністративної справи.

Крім того, представник відповідача просив врахувати, що в матеріалах справи відсутні докази розповсюдження газет, а саме конкретних редакцій газет, які були надані експерту для дослідження.

На переконання відповідача, після надходження звернення Служби безпеки України Міністерство юстиції України повинен був або за заявою Служби безпеки України, або з власної ініціативи передати в Комісію з питань дотримання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» матеріали для проведення правової експертизи, за результатами якої Комісія повинна була скласти правовий висновок, який в подальшому повинен був бути затверджений наказом Міністерства юстиції України. І лише при наявності висновку, затвердженого наказом щодо невідповідності діяльності газети, Мінюст вправі звернутися до суду із позовом про припинення діяльності друкованого ЗМІ.

У письмових поясненнях представник третьої особи зазначив, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі, оскільки пропаганда комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки юридичною особою, політичною партією, іншим об'єднанням громадян, друкованим засобом масової інформації та/або використання у назві символіки режимів є підставою для, зокрема, припинення випуску друкованого засобі масової інформації.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва,-

В С Т А Н О В И В:

Газета «Робітнича газета» («Robochaya gazeta», «Рабочая газета») зареєстрована Державним комітетом телебачення та радіомовлення України, що підтверджується відповідним свідоцтвом №10724, Серія КВ, копія якого наявна в матеріалах справи.

07 лютого 2019 року Головне управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області листом №51/12-1189 повідомило Міністерство юстиції України, що слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000168, зареєстрованому у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 109 та частиною 1 статті 111 Кримінального кодексу України.

У зазначеному листі також вказано, що в ході досудового розслідування кримінального провадження призначено експертне дослідження інформації, викладеної у газеті «Рабочая газета» випуск №50-51 (16219-16220) 04 мая 2018 года» (тираж 239305), «Рабочая газета» випуск №48 (16217) 26 апреля 2018 года» (тираж 258792) та «Рабочая газета» випуск №47 (16216) 24 апреля 2018 года» (тираж 258792).

Згідно висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України №10003/18-39/19560-19563/18-39 від 04 жовтня 2018 року у текстових матеріалах газет: «Рабочая газета» випуск №50-51 (16219-16220) 04 мая 2018 года», «Рабочая газета» випуск №48 (16217) 26 апреля 2018 года» та «Рабочая газета» випуск №47 (16216) 24 апреля 2018 года» наявні статті, зміст яких містить мовні ознаки схиляння та підбурювання до зміни чинної української влади і діючої в Україні системи суспільного державного укладу та встановлення соціалістичного ладу шляхом насильницької зміни існуючого суспільного порядку, розпалювання в українському суспільстві нетерпимості на ґрунті ідеологічних та політичних переконань.

Зазначеним листом проінформовано Міністерство юстиції України для розгляду питання про ініціювання процедури припинення випуску видання в судовому порядку.

В додаток до листа надано копію висновку експерта №10003/18-39/19560-19563/18-39 від 04 жовтня 2018 року.

Вказані обставини зумовили звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Правові основи діяльності друкованих засобів масової інформації (преси) в Україні, встановлює державні гарантії їх свободи відповідно до Конституції України, Закону України «Про інформацію» та інших актів чинного законодавства і визнаних Україною міжнародно-правових документів створює Закон України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні» від 16 листопада 1992 року №2782-ХІІ (далі - Закон №2782-ХІІ).

Частиною 1 статті 1 Закону №2782-ХІІ в цьому Законі під друкованими засобами масової інформації (пресою) в Україні розуміються періодичні і такі, що продовжуються, видання, які виходять під постійною назвою, з періодичністю один і більше номерів (випусків) протягом року на підставі свідоцтва про державну реєстрацію.

Згідно частини 1 статті 2 Закону №2782-ХІІ свобода слова і вільне вираження у друкованій формі своїх поглядів і переконань гарантуються Конституцією України і відповідно до цього Закону означають право кожного вільно і незалежно шукати, одержувати, фіксувати, зберігати, використовувати та поширювати будь-яку інформацію за допомогою друкованих засобів масової інформації, крім випадків, визначених законом, коли обмеження цього права необхідно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.

Неприпустимість зловживання свободою діяльності друкованих засобів масової інформації визначена статтею 3 Закону №2782-ХІІ.

Так, забороняється використання друкованих засобів масової інформації для: закликів до захоплення влади, насильницької зміни конституційного ладу або територіальної цілісності України; пропаганди війни, насильства та жорстокості; розпалювання расової, національної, релігійної ворожнечі; розповсюдження порнографії, а також з метою вчинення терористичних актів та інших кримінально караних діянь; пропаганди комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки; популяризації або пропаганди держави-агресора та її органів влади, представників органів влади держави-агресора та їхніх дій, що створюють позитивний образ держави-агресора, виправдовують чи визнають правомірною окупацію території України; втручання в особисте і сімейне життя особи, крім випадків, передбачених законом; заподіяння шкоди честі і гідності особи; розголошення будь-якої інформації, яка може призвести до вказання на особу неповнолітнього правопорушника без його згоди і згоди його законного представника.

Приписами пункту 1 Положення про Міністерство юстиції України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 липня 2014 року №228, (далі - Положення №228, в редакції станом на момент звернення позивача до суду) передбачено, що Міністерство юстиції України (Мін'юст) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Мін'юст є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну правову політику, державну політику з питань банкрутства, у сфері електронних довірчих послуг, нотаріату організації примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб) (далі - виконання рішень), державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації обтяжень рухомого майна, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, реєстрації статуту територіальної громади м. Києва, реєстрації статутів Національної академії наук та національних галузевих академій наук, державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб'єктів інформаційної діяльності, у сфері виконання кримінальних покарань та пробації, у сфері правової освіти населення; забезпечує формування державної політики у сфері архівної справи і діловодства та створення і функціонування державної системи страхового фонду документації.

Відповідно до підпункту 2-2 пункту 3 Положення №228 основними завданнями Мін'юсту є: забезпечення формування та реалізація державної політики у сфері державної реєстрації актів цивільного стану, державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації обтяжень рухомого майна, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, реєстрації статуту територіальної громади м. Києва, реєстрації статутів Національної академії наук та національних галузевих академій наук, державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб'єктів інформаційної діяльності.

При цьому, Міністерство юстиції відповідно до покладених на нього завдань здійснює відповідно до закону контроль за діяльністю у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державної реєстрації юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців, в тому числі шляхом проведення моніторингу реєстраційних дій відповідно до закону, та приймає обов'язкові до виконання рішення, передбачені законом; державної реєстрації друкованих засобів масової інформації та інформаційних агентств як суб'єктів інформаційної діяльності (підпункт 83-7 пункту 4 Положення №228).

21 травня 2015 року набрав чинності Закон України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 09 квітня 2015 року №317-VIII (далі - Закон №317-VIII, в редакції станом на момент виникнення спірних правовідносин, який визначає правові основи заборони пропаганди їх символіки та встановлює порядок ліквідації символів комуністичного тоталітарного режиму.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 1 Закону №317-VIII пропаганда комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів - публічне заперечення, зокрема через засоби масової інформації, злочинного характеру комуністичного тоталітарного режиму 1917 - 1991 років в Україні, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму, поширення інформації, спрямованої на виправдання злочинного характеру комуністичного, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, діяльності радянських органів державної безпеки, встановлення радянської влади на території України або в окремих адміністративно-територіальних одиницях, переслідування учасників боротьби за незалежність України у XX столітті, виготовлення та/або поширення, а також публічне використання продукції, що містить символіку комуністичного, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів.

Згідно частини 1 статті 3 Закону №317-VIII пропаганда комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки визнається наругою над пам'яттю мільйонів жертв комуністичного тоталітарного режиму, націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарного режиму та заборонена законом.

Приписами частин 2, 3 статті 3 Закону №317-VIII передбачено, що пропаганда комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів та їхньої символіки юридичною особою, політичною партією, іншим об'єднанням громадян, друкованим засобом масової інформації та/або використання у назві символіки комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів є підставою для відмови в реєстрації та/або припинення діяльності юридичної особи, політичної партії, іншого об'єднання громадян, підставою для відмови в реєстрації та/або припинення випуску друкованого засобу масової інформації.

У разі невиконання юридичними особами, політичними партіями, іншими об'єднаннями громадян, друкованими засобами масової інформації вимог цього Закону їх діяльність/випуск підлягає припиненню в судовому порядку за позовом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державної реєстрації юридичних осіб, реєстрації (легалізації) об'єднань громадян, громадських спілок, інших громадських формувань, або іншого уповноваженого органу державної влади.

Аналіз наведеної норми чинного законодавства свідчить, що факт невиконання друкованим засобом масової інформації вимог цього Закону є підставою для припинення його діяльності в судовому порядку за позовом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державної реєстрації юридичних осіб, реєстрації (легалізації) об'єднань громадян, громадських спілок, інших громадських формувань, або іншого уповноваженого органу державної влади.

Тобто, саме рішення суду дає реєструючому органу повноваження на припинення випуску друкованого засобу масової інформації.

Наявними матеріалами справи підтверджується, що висновком експерта за результатами проведення комплексної лінгвістично-мистецтвознавчої експертизи від 04 жовтня 2018 року №10003/18-39/19560-19563/18-39, яка проведена на підставі постанови слідчого в ОВС слідчого відділу Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області майора юстиції Салівончика С.О. про призначення комплексної судової лінгвістично-психологічної та мистецтвознавчої експертизи від 10 травня 2018 року у кримінальному провадженні №0000168 від 27 квітня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 109 та частини 1 статті 111 Кримінального кодексу України, встановлено, що «у текстовому матеріалі листівки-наліпки червоного кольору «Компартия Украины Борись с фашизмом! Долой Порошенка» містяться заклики (до членів Комуністичної партії України) взяти участь у боротьбі з чинною українською владою та встановленим в Україні суспільно-політичним порядком (з урахуванням семантики лексеми борись не виключене застосування силових методів боротьби), а також усунути Президента України Петра Порошенка від влади;

у текстовому матеріалі листівки-наліпки червоного кольору: «Компартия Украины! Власть тебя не слышит? Бери оружие!» міститься заклик (до членів Комуністичної партії України) відстоювати свої інтереси шляхом збройної боротьби з владою;

у назві статті «Время усилить борьбу за свои права», наявної в газеті «Всеукраинская общественно-политическая газета «Рабочая газета» выпуск № 50-51 (16219-16220) 4 мая 2018 года», міститься заклик (до читачів газети) посилити боротьбу з чинною українською владою за свої права (з урахуванням семантики лексеми борьба не виключене застосування силових методів боротьби);

у тексті статті «Марксистско-ленинское учение востребовано современностью» (у промові лідера КПУ П. Симоненка, виголошеній ним на зібрання, присвяченому 148-й річниці з дня народження В.І. Леніна), наявної в газеті «Всеукраинская общественно-политическая газета «Рабочая газета» выпуск № 47 (16216) 24 апреля 2018 года», містяться: цитати з праць В.І. Леніна, у яких наявні заклики-лозунги, що виражають схвалення перемоги пролетаріату над капіталізмом і націоналізмом, їх повалення і знищення, єднання пролетаріату Росії та України задля реалізації спільної мети - відсторонення капіталістів від влади, встановлення на території цих країн соціалістичного устрою та світового панування соціалізму; заклики-лозунги, які виражають схвалення ідей і політичних методів В.І. Леніна та К. Маркса, розгортання в Україні класової боротьби та встановлення соціалістичного ладу.

Ці заклики є прямими публічними закликами.

У текстових матеріалах газет: «Всеукраинская общественно-политическая газета «Рабочая газета» выпуск №50-51 (16219-16220) 4 мая 2018 года», «Всеукраинская общественно-политическая газета «Рабочая газета» выпуск № 48 (16217) 26 апреля 2018 года», «Всеукраинская общественно-политическая газета «Рабочая газета» выпуск № 47 (16216) 24 апреля 2018 года» наявні статті, проаналізовані у дослідницької частині висновку, зміст яких містить мовні ознаки схиляння та підбурювання адресантами адресатів до зміни чинної української влади і діючої в Україні системи суспільного державного укладу та встановлення соціалістичного ладу революційним шляхом, зокрема, шляхом насильницької зміни існуючого суспільного порядку та фізичного знищення керівництва держави, а також розпалювання в українському суспільстві нетерпимості на ґрунті ідеологічних та політичних переконань.

Додатково суд зазначає, що вимогами статті 28 Закону України «Про інформацію» передбачено, що інформація не може бути використана для закликів до повалення конституційного ладу, порушення територіальної цілісності України, пропаганди війни, насильства, жорстокості, розпалювання міжетнічної, расової, релігійної ворожнечі, вчинення терористичних актів, посягання на права і свободи людини.

Згідно вимог статті 18 Закону №2782-ХІІ випуск друкованого засобу масової інформації може бути припинено за рішенням засновника (співзасновників) або суду. Суд припиняє випуск видання у разі порушення частини першої статті 3 цього Закону, вимог Закону України «Про реформування державних і комунальних друкованих засобів масової інформації» або ліквідації юридичної особи, яка є засновником видання. Про своє рішення суд повідомляє реєструючий орган.

Встановлені висновком експертизи обставини свідчать про порушення Газетою «Робітнича газета» вимог Закону №317-VIII та Закону №2782-ХІІ, що є підставою для припинення випуску даної газети, а відтак суд приходить до висновку про наявність правових обґрунтованих підстав для задоволення адміністративного позову.

В частині доводів відповідача про те, що позивачем не надано доказів розповсюдження газет, а саме конкретних редакцій газет, які були надані експерту для дослідження, суд зазначає, що вимогами частини 4 статті 1 Закону №2782-ХІІ друкований засіб масової інформації вважається виданим, якщо він підписаний до виходу в світ і видрукований будь-яким тиражем.

Факт тиражування газети «Робітнича газета», зокрема, випуску № 50-51 (16219-16220) 4 травня 2018 года, випуску № 47 (16216) 24 квітня 2018 року та випуску № 48 (16217) 26 квітня 2018 року, які були предметом експертного дослідження, підтверджується наявними матеріалами та свідчить про те, що друкований засіб масової інформації є виданим.

Стосовно доводів представника відповідача про те, що після надходження звернення Служби безпеки України Міністерство юстиції України повинен був або за заявою Служби безпеки України, або з власної ініціативи передати в Комісію з питань дотримання Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» матеріали для проведення правової експертизи, суд зазначає наступне.

Процедуру прийняття Мін'юстом рішень щодо невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об'єднання громадян вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закон) визначає Порядок прийняття рішень щодо невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об'єднання громадян вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27 травня 2015 року №354 (далі - Порядок №354).

Вимогами пункту 4 Порядку №354 визначено, що підставами проведення правової експертизи можуть бути:

1) звернення ініціатора про проведення правової експертизи, яке має містити: повне найменування об'єкта правової експертизи та його ідентифікаційний код (у разі наявності статусу юридичної особи); факт порушення Закону (із посиланням на норми Закону); повне найменування, місцезнаходження ініціатора, його контактні дані;

2) ініціатива Мін'юсту;

3) рішення суду, що набрало законної сили, яким встановлено факт невідповідності діяльності, найменування та/або символіки юридичної особи, політичної партії, її обласної, міської, районної організації або іншого структурного утворення, передбаченого статутом політичної партії, іншого об'єднання громадян вимогам Закону.

Аналіз наведеної норми дає підстави для висновку, що правова експертиза може проводитись на підставі звернення ініціатора про проведення правової експертизи.

Водночас, наявними матеріалами справи, зокрема листом Головного управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області від 07 лютого 2019 року №51/12-1189, підтверджується, що Головне управління Служби безпеки України у місті Києві та Київській області проінформувало Міністерство юстиції України про уже наявний встановлений висновком експертизи факт недотримання відповідачем вимог Закону №317-VIII з метою ініціювання останнім процедури припинення випуску видання в судовому порядку.

Відтак, в даному випадку відсутні обставини, передбачені пунктом 4 Порядку №354, та, як наслідок, відсутні порушення його положень з боку позивача.

В частині висновків представника відповідача про те, що поданий позивачем висновок експертного дослідження не є належним доказом, оскільки проведення експертизи призначено не в ході розгляду та вирішення даної адміністративної справи, суд зазначає, що норми чинного законодавства пов'язують можливість припинення випуску газети «Робітнича газета» з невиконанням друкованого засобу масової інформації вимог Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки». Відтак, встановлення факту такого невиконання у висновку експерта за наслідками проведеного експертного дослідження, призначеного в межах кримінальної справи, не може свідчити про порушення вимог законодавства та не спростовує доводів щодо невиконання друкованим засобом масової інформації вимог Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

З урахуванням наведеного в сукупності, суд приходить до висновку про необхідність задоволення адміністративного позову.

Згідно з вимогами частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Закону, що і було зроблено позивачем.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб'єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб'єкта владних повноважень, пов'язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки матеріали справи не містять доказів понесення відповідачем судових витрат, підстави для здійснення їх розподілу - відсутні.

Керуючись ст.ст. 72-73, 76-77,139, 143, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Міністерства юстиції України (01001, місто Київ, вулиця Городецького, 13, ) задовольнити повністю.

2. Припинити випуск газети «Робітнича газета» («Robochaya gazeta», «Рабочая газета»), зареєстрована Державним комітетом телебачення та радіомовлення України 08 грудня 2005 року, свідоцтво №10724, Серія КВ, засновником якої є Товариство з обмеженою відповідальністю «Робітнича газета» (03047, місто Київ, проспект Перемоги, 50, ).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення встановленого ст. 295 КАС України строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя А.Б. Федорчук