Справа № 826/15935/15
Суддя: Пилипенко Олена Євгеніївна
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Пилипенко О.Є.

суддів - Бєлової Л.В. та Беспалова О.О.,

при секретарі - Кузик О.С.,

за участю:

представника позивача: - Дейнеки Н.О.,

представників третіх осіб: - Новожилова Є.О.,

- Пономарьова С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» до Державної служби геології та надр України, треті особи - Приватне акціонерне товариство «Компанія «АСОЦІАЦІЯ Україна», Товариство з обмеженою відповідальністю «Донгипс», Публічне акціонерне товариство «Дружківське рудоуправління», Публічне акціонерне товариство «Харківський плитковий завод» про визнання протиправними та скасування наказу і спеціального дозволу,

В С Т А Н О В И В :

У серпні 2015 року позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України (далі - відповідач), за участю третіх осіб - Приватного акціонерного товариства «Компанія «Асоціація Україна» (далі - третя особа 1) та Товариства з обмеженою відповідальністю «Донгипс» (далі - третя особа 2), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 додатка 5 до наказу Державної служби геології та надр України «Про надання спеціальних дозволів на користування надрами» №556 від 16 листопада 2012 року;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл №4320 на користування надрами, виданий Державною службою геології та надр України 07 лютого 2013 року Публічному акціонерному товариству «Дружківське рудоуправління».

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року в адміністративній справі №826/15935/15, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 17 лютого 2016 року та ухвалою Вищого адміністративного суду України від 06 липня 2019 року, в задоволенні адміністративного позову ТОВ «Голден Клей» відмовлено повністю.

18 серпня 2016 року ТОВ «Голден Клей» звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року в адміністративній справі №826/15935/15, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 1 додатка 5 до наказу Державної служби геології та надр України «Про надання спеціальних дозволів на користування надрами» №556 від 16 листопада 2012 року;

- визнати протиправним та скасувати спеціальний дозвіл №4320 на користування надрами, виданий Державною службою геології та надр України 07 лютого 2013 року Публічному акціонерному товариству «Дружківське рудоуправління».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року та залишено відповідне судове рішення в силі.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивачем було подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просив скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року та задовольнити заяву про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 грудня 2015 року, скасувавши її та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення було не повно досліджено обставини, що мають значення для справи, не правильно застосовано норми матеріального та процесуального права.

02 вересня 2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 32019, ПрАТ «Дружківське рудоуправління» подано відзив на апеляційну скаргу ТОВ «Голден Клей», відповідно до змісту якого ПрАТ «Дружківське рудоуправління» в повному обсязі не погоджується з апеляційною скаргою , з огляду на те, що обставини, на які посилається заявник не є нововиявленими, в розумінні глави 3 КАС України.

05 вересня 2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 32392 Державною службою геології та надр України подано відзив на апеляційну скаргу ТОВ «Голден Клей», відповідно до змісту якого, відповідач заперечує проти задоволення апеляційної скарги з огляду на те, що скасування постановою Верховного Суду від 11.12.2018 року рішення Донецької обласної ради № 6/15-358 від 26.09.2012 року «Про погодження клопотання про надання надр в користування ПрАТ «Дружківське рудоуправління»» є не нововиявленою обставиною, а новою, яка не існувала на час розгляду справи та, відповідно, не могла бути відома суду та особам, які брали участь у справі.

10 вересня 2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 32982, ПАТ «Харківський плитковий завод» подав пояснення (відзив) на апеляційну скаргу ТОВ «Голден Клей» відповідно до змісту яких просив задовольнити апеляційну скаргу позивача та скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.06.2019 року з огляду на те, що постановою Верховного Суду від 11.12.2018 року скасовано (змінено) фактичні данні - істотну обставину, яка була підставою для прийняття рішення у справі № 826/15935/15, а саме - скасовано рішення Донецької обласної ради № 6/15-358 від 26.09.2012 року «Про погодження клопотання про надання надр в користування ПрАТ «Дружківське рудоуправління»», яким надано погодження, яке було покладено в основу рішень Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.12.2015 року, Київського апеляційного адміністративного суду.

12.09.2019 року, відповідно до штампу вхідної кореспонденції суду Вх.№ 33287. ПрАТ «Дружківське рудоуправління» подано клопотання про доручення судової практики на підтримку власної правової позиції.

Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до п.п.1 ч.1 ст. 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

Так, приймаючи рішення про відмову у задоволенні заяви про перегляд постанови за нововиявленими обставинами, суд першої інстанції виходив з того, що на момент прийняття постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року вказані заявником обставини протиправності погодження Донецької обласної ради ще не існували, а постанова Верховного Суду від 11 грудня 2018 року у справі №805/3161/15-а розцінюється судом як новий доказ і встановлені в ній обставини не могли вплинути на результат вирішення справи №826/15935/15.

Колегія суддів апеляційної інстанції вважає такий висновок суду першої інстанції обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 362 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч. 1 ст. 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Приписи п. 1 ч. 2 ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України визначають, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Тобто, за своєю юридичною природою нововиявлені обставини є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які покладено в основу судового рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 06 лютого 2018 року № 816/4947/14 та від 13 лютого 2018 року № 815/756/14.

Під нововиявленою обставиною мається на увазі фактична обставина, яка має істотне значення і яка об`єктивно існувала на час розгляду справи, але не була і не могла бути відома усім особам, які брали участь у справі, та суду. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Наведений висновок щодо застосування положень п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України викладений у постанові Верховного Суду від 19.03.2019 року у справі № 204/153/16-а.

При цьому, колегією суддів враховується, що згідно рішення Європейського суду з прав людини від 18.11.2004 року у справі «Правєдная проти Російської Федерації» процедура відміни остаточного судового рішення передбачає, що наявні докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, що бажає відміни судового рішення, повинна довести, що вона не мала можливості надати докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають значення для вирішення справи.

Варто наголосити, що нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 06 березня 2018 року у справі № 2а-23903/09/1270 та від 03 квітня 2018 року у справі № 477/1012/14-а.

Необхідність перегляду постанови Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами позивач обґрунтовує наявністю істотних обставин для справи, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи, а саме: ТОВ «Голден Клей» вважає нововиявленою обставиною постанову Верховного Суду від 11 грудня 2018 року, якою визнано протиправним та скасовано рішення Донецької обласної ради від 26 вересня 2012 року №6/15-358 «Про погодження клопотання про надання надр в користування ПАТ "Дружківське рудоуправління» з моменту його прийняття, що було підставою отримання спеціального дозволу на користування надрами Торської ділянки від 07 лютого 2013 року №4320. Заявник вважає, що встановлення протиправності дій Донецької обласної ради щодо прийняття рішення від 26 вересня 2012 року №6/15-358 «Про погодження клопотання про надання надр в користування ПАТ «Дружківське рудоуправління» могло б призвести до іншого результату - задоволення позову ТОВ «Голден Клей»; позивач наголошує, що суд не прийняв до уваги його доводи про невідповідність законодавству погодження Донецької обласної ради клопотання про надання надр в користування ПАТ «Дружківське рудоуправління» та зазначив у судовому рішенні, що рішення Донецької обласної ради чинне та ніким не скасоване.

Разом з тим, як вбачається з резолютивної частини постанови Верховного Суду від 11 грудня 2018 року, заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» та приватного акціонерного товариства «Компанія «Асоціація України» було задоволено, ухвалу Вищого адміністративного суду України від 22.11.2016 року та постанову Донецького апеляційного адміністративного суду від 19.09.2016 року - скасовано, постанову Донецького окружного адміністративного суду від 08.08.2016 року - залишено без змін.

Відповідно до ч.1 ст. 359 КАС України постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Отже, саме з 11 грудня 2018 року визнано протиправним та скасовано рішення Донецької обласної ради №6/15-358 від 26.09.2012 «Про погодження клопотання про надання надр в користування ПАТ «Дружківське рудоуправління» (відповідно до резолютивної частини постанови Донецького окружного адміністративного суду від 08.08.2016 року), а не з дати прийняття такого рішення, як помилково вважає апелянт.

Відтак, за своєю правовою природою рішення адміністративного суду, що набуло законної сили 11 грудня 2018 року, є новою, але не нововиявленою обставиною, відтак, не є підставою для перегляду постанови Окружного адміністративного суду м. Києва від 18 грудня 2015 року за нововиявленими обставинами у силу статті 361 КАС України.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься у постанові Верховного Суду від 04 лютого 2018 року у справі № 147/325/13-ц.

Колегія суддів також враховує, що рішення у цій справі впливає на захист важливого суспільного інтересу, тому перегляд рішення, яке набуло законної сили, без наявності достатніх підстав, зокрема, у силу помилкового віднесення обставин до нововиявлених, суперечить принципу правової визначеності.

Безумовно інститут перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами вже по своїй природі передбачає конфлікт між принципом «правової визначеності» та «правом на справедливий суд», але останній (з урахуванням того ж принципу «правової визначеності», в аспекті чіткості судового процесу та винятковості переліку і вимог до обставин, що можуть виступати як нововиявлені) має пріоритет.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року у справі № 810/2763/17, суспільний (публічний) інтерес є важливі для значної кількості фізичних і юридичних осіб потреби, які відповідно до законодавчо встановленої компетенції забезпечуються суб`єктами публічної адміністрації. Тобто суспільний (публічний) інтерес є не чим іншим, як певною сукупністю приватних інтересів.

Відтак, судове рішення у даній справі, яке набуло законної сили, стосується відновлення законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 810/2763/17, Верховного Суду від 21 серпня 2018 року у справі № 826/13584/16.

Щодо решти аргументів сторін, суд звертає увагу, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», § 58, рішення від 10 лютого 2010 року).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції було правильно встановлено фактичні обставини справи, надано належну оцінку дослідженим доказам, правильно застосовано норми матеріального та процесуального права. У зв`язку з цим суд вважає необхідним апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» - залишити без задоволення, ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 150, 151, 241, 242, 310, 316, 321, 322, 325, 329, 361, 368, 369 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Клей» - залишити без задоволення.

Ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 червня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя О.Є.Пилипенко

Судді Л.В.Бєлова

О.О.Беспалов

Постанова складена в повному обсязі 17 вересня 2019 року.