Справа № 240/9649/19
Суддя: Шуляк Любов Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про закриття провадження у справі)

17 вересня 2019 року м. Житомир справа № 240/9649/19

категорія 109020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Шуляк Л.А.,

секретар судового засідання Алексюк Т.В.,

за участю: представника позивача Налапко ОСОБА_1 ,

представника відповідача Ткаченко І.А.,

представника третьої особи Гладишевої С.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про закриття провадження у адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Міларі" до Хорошівської селищної ради Житомирської області третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Акріс-груп" про визнання протиправним та скасування пункту рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Міларі" із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати пункт 8 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 22 березня 2019 року №484 "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відведення) меж земельних ділянок в натурі ( на місцевості) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва";

- визнати протиправним та скасувати пункт 10.3 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 23 травня 2019 року №525 "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність та оренду";

- зобов`язати відповідача на черговому пленарному засіданні ради повторно розглянути заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Міларі" стосовно затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відведення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Березівського старостинського округу.

Ухвалою суду від 31.07.2019 року відкрито провадження у справі та вирішено розглядати її за правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого судового засідання та викликом учасників справи.

04.09.2019 від Хорошівської селищної ради Житомирської області надійшло клопотання про залучення у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ "Акріс-груп", посилаючись на те, що п.1.7 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 23 травня 2019 року №525 "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність та оренду" ТОВ "Акріс-груп" затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок (не витребуваних паїв) в натурі (на місцевості) по Березівському старостинському округу Хорошівської селищної ради та передано в оренду на 7 років (т.1 а.с.150).

06.09.2019 від ТОВ "Акріс-груп" надійшло клопотання про залучення його третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та обов`язки у майбутньому. При цьому зазначає, що відповідно до п.1.7 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 23 травня 2019 року №525 "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність та оренду" ТОВ "Акріс-груп" передано в оренду земельні ділянки, на які також претендувало ТОВ "Міларі" (т.1 а.с.153-155).

В судовому засіданні 06.09.2019 судом задоволено клопотання про залучення у справі третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ "Акріс-груп" (т.1 а.с.165).

16.09.2019 від третьої особи на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору ТОВ "Акріс-груп" надійшло клопотання про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.238 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України).

В обґрунтування свого клопотання третя особа зазначила, що розгляду адміністративними судами підлягають спори, що мають в основі публічно-правовий характер, тобто випливають із владно-розпорядчих функцій або виконавчо-розпорядчої діяльності публічних органів. Якщо в результаті прийняття рішення особа набуває або позбувається речового права на земельну ділянку, то спір стосується приватноправових відносин і підлягає розгляду в порядку цивільного чи господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін.

В судовому засіданні 17.09.2019 представник третьої особи клопотання підтримала.

Представник позивача заперечував проти задоволення даного клопотання, посилаючись на те, що предметом судового розгляду є правомірність ухвалення відповідачем оспорюваних рішень, а не правомірність набуття третьою особою права оренди на земельні ділянки.

Представник відповідача не заперечував проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку сторін, дослідивши клопотання третьої особи, позовну заяву та наявні у матеріалах справи документи, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, ТОВ "Міларі" звернулося до адміністративного суду з позовом про скасування пункту 8 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 22 березня 2019 року №484 "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відведення) меж земельних ділянок в натурі ( на місцевості) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва", яким було відкладено розгляд клопотання ТОВ "Міларі" про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Березівського старостинського округу.

В обґрунтування даної вимоги, позивач вказував, що у оспорюваному рішення не вказано належних підстав для відкладення розгляду даного клопотання. На думку позивача, розгляд його клопотання було відкладено через корупційні причини, зокрема для надання можливості іншому суб`єкту господарювання ТОВ "Акріс-груп" виготовити технічну документацію стосовно земельних ділянок, на які претендував позивач.

Другою вимогою є визнання протиправним та скасування пункту 10.3 рішення сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 23 травня 2019 року №525 "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність та оренду", яким відмовлено ТОВ"Міларі" в затвердженні технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок (не витребуваних паїв) в натурі (на місцевості) по Березівському старостинському округу Хорошівської селищної ради.

В обґрунтування цієї вимоги позивач зазначив, що у оспорюваному рішенні не вказано відсутність яких документів стало підставою для відмови у затвердженні наданої ним технічної документації.

Судом встановлено, що цим же рішенням сесії Хорошівської селищної ради Житомирської області від 23 травня 2019 року №525 "Про затвердження документації із землеустрою та надання земельних ділянок у власність та оренду" ТОВ "Акріс-груп" затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельних ділянок (не витребуваних паїв) в натурі (на місцевості) по Березівському старостинському округу Хорошівської селищної ради та передано в оренду на 7 років (п.1.7, а.с.151).

На виконання даного рішення 07.06.2019 між ТОВ "Акріс-груп" та Хорошівською селищною радою Житомирської області укладено договори оренди земельних ділянок та 10.06.2019 зареєстровано право оренди у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (т.1 а.с.173-250, т.2 а.с.1-20).

При цьому, ТОВ "Акріс-груп" передано в оренду земельні ділянки (не витребувані паї), на які претендував й позивач.

Позивач ТОВ "Міларі" звернулось до суду з даним позовом 22.08.2019. Тобто на момент звернення позивача з позовом до суду за ТОВ "Акріс-груп" було зареєстровано право оренди земельних ділянок (не витребуваних паїв), на які претендував позивач.

За приписами ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження

За визначенням ст. 4 КАС України публічно-правовим спором є спір, у якому:

хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи;

Отже, до адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії та бездіяльність суб`єкта владних повноважень, що виникають у зв`язку зі здійсненням таким суб`єктом владних управлінських функцій, крім випадків, коли щодо таких рішень, дій чи бездіяльності встановлено інший порядок судового провадження.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Як встановлено судом, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом, направленим на поновлення порушеного відповідачем права користування земельними ділянками сільськогосподарського призначення (не витребуваних паїв) по Березівському старостинському округу Хорошівської селищної ради. Отже, цей позов подано на поновлення прав позивача у сфері земельних відносин.

Крім того, як зазначалось, з 10.06.2019 дані земельні ділянки перебувають в оренді ТОВ "Акріс-груп".

За правилами п.6 ч.1 ст.20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору.

Враховуючи, що цей позов направлено на поновлення прав позивача у сфері земельних відносин (право оренди на земельні ділянки), а також беручи до уваги факт існування договорів оренди на спірні земельні ділянки, укладені між Хорошівською селищною радою та третьою особою у справі ТОВ "Акріс-груп", суд дійшов висновку, що цей спір не є публічно-правовим, оскільки поглинається спором про право, а тому має вирішуватися судами за правилами господарського судочинства.

Крім того, скасування оспорюваних рішень не призведе до поновлення прав ТОВ "Міларі", адже договори оренди на спірні земельні ділянки, укладені між Хорошівською селищною радою та третьою особою у справі ТОВ "Акріс-груп" залишаться чинними, а тому поновити своє порушене право щодо користування вказаними земельними ділянками позивач може виключно шляхом звернення до суду в порядку господарського судочинства.

Аналогічний висновок щодо застосування норм процесуального права у подібних відносинах викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 29.08.2018 у справі №623/2207/16-а, від 29.05.2018 у справі №816/619/15-а, від 19.06.2018 у справі №922/2383/16, Верховного Суду від 10.01.2019 у справі №810/2430/15, від 20.06.2018 у справі №802/307/17-а.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому слід зазначити, що суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції.

Згідно з п.1 ч.1 ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Таким чином, враховуючи суть спірних правовідносин та суб`єктний склад, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі в зв`язку з тим, що вона не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 238, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-груп" про закриття провадження у справі задовольнити.

Закрити провадження у справі №240/9649/19.

Роз`яснити позивачу, що даний спір відноситься до юрисдикції господарського суду за правилами господарського судочинства.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено 20.09.2019

Суддя Л.А.Шуляк