Справа № 420/5422/19
Суддя: Вовченко О. А.
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5422/19
УХВАЛА

20 вересня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вовченко O.A., розглянувши матеріали позовної заяви Виконавчого комітету Кілійської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними та скасування актів, протоколів, постанов та приписів,-

ВСТАНОВИВ:

16 вересня 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Виконавчого комітету Кілійської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в якому просить суд:

1. Визнати незаконним акт від 08.08.2019 року, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № ТЮПП-2607/2 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.08.2019 року, на підставі яких було прийнято оскаржувану постанову № 41/1015-05/1-7171 від 22.08.2019 року;

2. Визнати незаконною та скасувати винесену 22.08.2019 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області постанову №41/1015-05/1-7171 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, щодо притягнення Виконавчого комітету Кілійської міської ради до відповідальності, яка передбачена абз. 3 п.4 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

3. Визнати незаконним акт від 08.08.2019 року, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № ТЮПП-2607/3 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.08 2019 року, на підставі яких було прийнято оскаржувану постанову № 42/1015-05/1-7171 від 22.08.2019 року;

4. Визнати незаконною та скасувати винесену 22.08.2019 р. Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Постанову №42/1015-05/1-7171 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, щодо притягнення Виконавчого комітету Кілійської міської ради до відповідальності, яка передбачена абз.3 п.4 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»;

5. Скасувати припис департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 08.08.2019 року, винесений на підставі акту № ТЮПП-2607/2;

6. Скасувати припис департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 08.08.2019 року, винесений на підставі акту № ТЮПП-2607/3.

Відповідно до п.п.3,5,6 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись зі змістом адміністративного позову, суд дійшов висновку, що він не відповідає вимогам ст.ст.160, 161 КАС України.

Згідно п.2 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вимог даної норми позивач у позовній заяві вказує «структурний підрозділ відповідача Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області», не зазначаючи при цьому його процесуального статусу у даній справі.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.160 КАС України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пп.2-4 ч.2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема про:

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Так, у позовній заяві позивач просить суд визнати акти, протоколи та постанови відповідача «незаконними», що не узгоджується з приписами ст.5 КАС України.

Відповідно до п.23 ч.1 ст.4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Позивач у позовній заяві просить суд скасувати приписи відповідача.

Вимога позивача про скасування індивідуальних актів (приписів) у розумінні ст.4, ст.5 КАС України має похідних характер, від вимоги яка має бути основною (щодо визнання протиправними рішення, дій чи бездіяльності).

Таким чином позивачу необхідно привести позовні вимоги у відповідність до приписів ст.5 КАС України, надавши до суду відповідне уточнення.

Також, позивач у позовній заяві просить скасувати індивідуальні акти, прийняті Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, не зазначаючи при цьому його в якості відповідача.

Окрім цього, зазначаючи в якості відповідача Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, позивач не ставить жодних позовних вимог до неї.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Суд зазначає, що позивачем до суду подано докази сплати судового збору у розмірі 2007,00 грн.

Предметом даного позову є правомірність двох постанов про накладення штрафів, двох актів складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, двох протоколів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та двох приписів.

Таким чином, позивачем заявлено шість вимог немайнового характеру та дві вимоги майнового (виконання постанов про накладення штрафу може призвести з зміни майнового стану позивача).

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду адміністративного позову: немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб; майнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921,00 гривню.

Відповідно до ч.2 ст.168 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, позивач повинен надати до суду докази сплати 9519,00 грн. судового збору за вимоги немайнового характеру (1921*6-2007) та 19210,00 грн. за вимоги майнового характеру (1.5%*(742590 НОМЕР_1 )=22277.7, що є більшим 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Згідно п.3 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві зазначаються ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Однак, в порушення вимог вищевказаної статті позивачем не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити адміністративний позов без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду належним чином оформленого адміністративного сторону з визначенням кола сторін та позовними вимогами, приведеними у відповідність до них та до ст.5 КАС України та доказів сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позов Виконавчого комітету Кілійської міської ради до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання незаконними та скасування актів, протоколів, постанов та приписів - залишити без руху.

Встановити позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Вовченко