Справа № 808/5496/14
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ВИПРАВЛЕННЯ ОПИСКИ

17 вересня 2019 року Справа № 808/5496/14
м. Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., розглянув у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 25 липня 2019 року по справі за позовом

ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області

третя особа - ОСОБА_2

про скасування реєстрації земельної ділянки

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (далі - відповідач), третя особа - ОСОБА_2 , в якому позивач просить суд визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію нерухомого майна, номер об`єкта 01, об`єкт нерухомого майна: земельна ділянка, кадастровий номер: :04:022:0633, дата державної реєстрації земельної ділянки: 17 грудня 2013 року.

Рішенням суду від 25 липня 2019 року у задоволенні позовної заяви відмовлено у повному обсязі.

16 вересня 2019 року від ОСОБА_1 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла заява, в якій позивач просить суд виправити описку в Рішенні №808/5496/14 від 25 липня 2019 року Запорізького окружного адміністративного суду, а саме:

Речення «Разом з тим, слід зазначити й про те, що на час затвердження технічної документації, а також реєстрації права власності на земельну ділянку (кадастровий номер :04:022:0633) площею 0,1000 га., ОСОБА_1 не надав суду доказів, що він мав права землекористувача, або власника суміжної земельної ділянки» доповнити опущеними словами і викласти в наступній редакції:

«Разом з тим, слід зазначити й про те, що на час затвердження технічної документації, а також реєстрації права власності на земельну ділянку (кадастровий номер :04:022:0633) площею 0,1000 га., ОСОБА_1 не надав суду доказів, що він мав права землекористувача, або власника суміжної земельної ділянки.

Про те, Позивач повідомив суд, що 02 жовтня 2014 року надавав суду докази прийняття спадщини - довідка другої нотаріальної контори про смерть мешканки будинку АДРЕСА_1 та про прийняття Позивачем спадщини. Суд проігнорував це пояснення.

Також Позивач повідомив суд, що рішенням суду у справі 334/10890/15-ц встановлено ту обставину, що Позивач у встановленому законом порядку прийняв спадщину після смерті матері, на підставі поданої у встановлений законом строк заяви. Другою Запорізькою державною нотаріальною контрою заведена спадкова справа. Суд у цій справі вибірково процитував рішення суду у справі 334/10890/15-ц, без наведення встановлених судом обставин щодо прийняття Позивачем спадщини».

Розглянувши матеріали заяви суд зазначає, про наступне.

Відповідно до частини 1 статті 253 КАС України суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Згідно з частиною 2 статті 253 КАС України питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження.

За правилами частини 3 статті 253 КАС України визначено, що заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.

Суд зазначає, що поняття описки і очевидної арифметичної помилки, визначає, що опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання. Так, суд може допустити помилку у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.

Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.

Під опискою необхідно розуміти помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття. При цьому, виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер.

Суд, виправляючи описку у своєму рішенні, не може змінювати зміст цього рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Аналогічна позиція викладена в постанові Пленуму Верховного Суду України "Про судове рішення у цивільній справі" від 18 грудня 2009 року №14, в якій передбачено, що вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

В даному випадку, зі змісту заяви заявника про виправлення описки вбачається, що він, шляхом виправлення описки, просить змінити текст рішення суду від 25 липня 2019 року. Внесення виправлення описки, фактично може призвести до зміни змісту рішення суду, що є недопустимим при вирішенні питання про виправлення описки в судовому рішенні.

Відтак, приймаючи до уваги вищевикладене, суд не вбачає законодавчо передбачених підстав для задоволення заяви позивача про виправлення описки у рішенні суду від 25 липня 2019 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241, 243, 246, 253, 256 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки в рішенні суду від 25 липня 2019 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення ухвали у повному обсязі.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Ухвала виготовлена у повному обсязі та підписана 17 вересня 2019 року.

Суддя Д.В. Татаринов