Справа № 1.380.2019.001339
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 року№ 857/6834/19
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Качмара В.Я.,

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

при секретарі судового засідання Пильо І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Львівській області (правонаступник Головне управління ДПС у Львівській області) на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року у справі №1.380.2019.001339 (суддя Костецький Н.В., рішення ухвалене о 14/13 год, м.Львів, повний текст складено 31 травня 2019 року) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Львівській області про визнання протиправним і скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовами до Головного управління ДФС у Львівській області (далі Головне управління) про визнання протиправним та скасування наказу відповідача «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 » від 12.03.2019 №1527 (далі Наказ).

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

В доводах апеляційної скарги з посиланням на окремі обставини справи вказує, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки тому факту, що запит «Про надання інформації та її документального підтвердження» від 24.01.2019 №3396/10/13.7-10 (далі Запит) відповідає встановленим статтею 73 Податкового кодексу України (далі ПК) вимогам щодо його форми (зокрема, містить печатку контролюючого органу та підписаний уповноваженою особою (заступником начальника) та змісту, а саме: містить чітку вказівку на фактичну та правову підставу для його надіслання, та опис інформації, що запитується тощо. Також, у Запиті міститься посилання на дані, що стали підставою для його складання. Таким чином, у зв`язку з ненаданням позивачем у законодавчо встановлені строки пояснень та їх документального підтвердження на скерований Запит у контролюючого органу були підстави, визначені статтею 78 ПК для проведення (призначення) документальної позапланової невиїзної перевірки, що свідчить про те, що оскаржуваний Наказ прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначений чинним податковим законодавством, що зумовлює безпідставність заявлених позовний вимог.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Крім того, представником скаржника з посиланням на припинення юридичної особи Головного управління шляхом реорганізації у вигляді перетворення на Головне управління ДПС у Львівській області (далі Головне управління-1) на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» заявлено клопотання про заміну сторони позивача (апелянта) правонаступником.

Відтак, з урахуванням положень статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС), суд апеляційної інстанції вважає за необхідне замінити позивача його правонаступником Головним управлінням-1.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Задовольняючи позов суд першої інстанції виходив з того, що оскільки Запит контролюючого органу оформлено з порушенням встановленого законом порядку, такий не містить посилань на конкретні порушення позивачем приписів податкового законодавства, тому у відповідача були відсутні встановлені законом підстави для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, відтак спірний Наказ є протиправним та підлягає скасуванню.

Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з неправильним тлумаченням норм матеріального та порушенням норм процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що Головним управлінням 25.01.2019 надіслало ОСОБА_1 Запит (а.с.8, 38).

У вказаному Запиті зазначено, що у зв`язку із надходженням листа Департаменту податків і зборів фізичних осіб ДФС України від 18.01.2019 №1766/7/99-99-13-04-17 (далі Лист; Департамент відповідно; а.с.34-36) щодо можливості ухилення від сплати належних платежів платниками податків - фізичними особами, які систематично здійснюють реєстрацію (перереєстрацію) об`єктів житлової нерухомості, на підставі підпункту 20.1.2 пункту 20.1 статті 20, підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 ПК, Головне управління пропонує надати інформацію про оподаткування доходів, отриманих від відчуження об`єктів нерухомості, в яких фізична особа-підприємець та/або фізична особа ОСОБА_1 виступала забудовником за період з 01.01.2015 по 31.12.2016. А саме, щодо набуття у власність об`єктів первинної нерухомості (майнових прав), земельних ділянок, документальне підтвердження повноти декларування та сплати податків щодо фактів відчуження вищезазначених об`єктів.

Запит позивач отримала 29.01.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із штриховим ідентифікатором 205 (а.с.38).

ОСОБА_1 04.03.2019 скерував на адресу відповідача відповідь на Запит, вказавши, що останній оформлений з порушенням встановленого законом порядку, не містить посилань на конкретні порушення позивачем приписів податкового законодавства, а відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК у разі, якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзаців 1-5 цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий Запит.

12.03.2019 Головним управлінням на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78, статті 79, пункту 82.2 статті 82 ПК прийнято Наказ за яким вирішено провести документальну позапланову невиїзну перевірку фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 з 25.03.2019, тривалістю 5 робочих днів (пункт 1). Перевірку провести з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати усіх передбачених ПК податків та зборів, дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи за період з 01.01.2015 по 31.12.2016, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2015 по 31.12.2016 (а.с.7).

Повідомлення про проведення цієї перевірки отримано позивачем 18.03.2019.

13.03.2019 Головним управлінням направило ОСОБА_1 запит №13297/10/13.7-10 про надання інформації та її документального підтвердження.

У вказаному запиті зазначено, що будівництво та систематичний продаж фізичними особами нерухомого майна, у тому числі власного, з метою одержання прибутку, є підприємницькою діяльністю. Відповідно до приписів статті 197 ПК операцією з першого постачання житла буде вважатися операція передачі права власності (оформлення правовстановлюючих документів) на готове новозбудоване житло до першого власника такого житла, незалежно від джерел фінансування будівництва: чи за рахунок власних коштів підприємства забудовника, чи за рахунок учасників фонду фінансування будівництва, чи за кошти держателів облігацій. Така операція з першого постачання житла підлягає оподаткуванню податком на додану вартість на загальних підставах. Відповідно замовник будівництва багатоповерхового будинку, або особа яка здійснила першу передачу готового новозбудованого житла у власність покупця є відповідальними за обчислення, нарахування та сплату ПДВ при першому постачанні житла.

Враховуючи наведене, відповідачем запропонувало позивачу під час проведення документальної позапланової невиїзної перевірки надати інформацію щодо набуття у власність об`єктів первинної нерухомості (майнових прав), земельних ділянок, документальне підтвердження повноти декларування та сплати податків, зборів та єдиного внеску (в тому числі сплати ПДВ при першому постачанні житла) щодо фактів відчуження вищезазначених об`єктів (а.с.11-12).

Позивач 21.03.2019 скерувала на адресу скаржника відповідь на зазначений запит, вказавши, що відповідно до підпункту 197.1.14 пункту 197.1 статті 197 ПК звільняються від оподаткування операції з: постачання житла (об`єктів житлового фонду), крім їх першого постачання, якщо інше не передбачено цим підпунктом. Також зазначила, що продані нею квартири не були спорудженні за рахунок покупців, а отже нараховувати ПДВ підстав немає. Крім того, наголосила, що вона не підпадає як фізична особа під вимоги статей 180, 181, 182 для обов`язкової реєстрації як платника ПДВ (а.с.13-14).

27.03.2019 ОСОБА_1 звернулася до начальника відповідача із заявою про призупинення термінів проведення перевірки у зв`язку із втратою документів (а.с.50-51).

Головне управління 28.03.2019 прийняло наказ «Про перенесення термінів проведення документальної позапланової невиїзної перевірки фізичної особи-платника податків ОСОБА_1 » №1920 (а.с.52-53).

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) контролюючі мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Право на проведення перевірки, в тому числі документальної невиїзної визначено положеннями пункту 75.1 статті 75 ПК.

Положеннями абзацу 4 підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК закріплено, що документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених Кодексом.

Перелік обставин, за наявності яких контролюючий орган може призначити документальну позапланову перевірку, передбачено пунктом 78.1 статті 78 ПК.

Зокрема, відповідно до підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК документальна позапланова перевірка здійснюється, зокрема, якщо отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що змістова конструкція цієї норми обумовлює наявність інформації, як така, що допускає порушення, але не обов`язково. Внаслідок отримання такої інформації, виникає обґрунтована та законодавчо встановлена необхідність для контролюючого органу із здійснення належного податкового контролю.

Отримання податкової інформації та направлення запитів контролюючими органами регламентовано статтею 73 ПК та постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом» від 27 грудня 2010 року №1245 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі Порядок №1245). Зокрема, чітко визначено перелік підстав для направлення суб`єкту господарювання запиту про подання інформації, а також вимоги до його оформлення.

Відповідно до пункту 73.3 статті 73 ПК контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження.

Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу.

Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно пункту 10 Порядку №1245 запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують.

У разі, коли запит складено з порушенням вимог, викладених в абзацах 1 та 2 пункту 73.3 статті 73 ПК, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.

Положення цього пункту Порядку №1245, узгоджується з пунктом 73.3 статті 73 ПК, яким також встановлено, що у разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п`ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції, вважає за необхідне зазначити, що запит контролюючого органу про надання платниками податків податкової інформації надсилається у випадку обґрунтованого сумніву (підтвердженого отриманою у встановленому законом порядку інформацією) податкового органу щодо дотримання платником податку вимог законодавства та з метою надання можливості платникам податків усунути такі сумніви поясненнями та документами, які підтверджують такі пояснення, для спростування висновків податкового органу про ймовірні порушення. У випадку ненадання відповіді та запитуваної інформації на запит контролюючого органу, що оформлений у відповідності до норм ПК, у податкового органу відсутня можливість перевірити отриману інформацію про можливі порушення платниками податків податкового законодавства, наслідком чого є призначення перевірки у встановленому ПК порядку.

Таким чином, наявність у податкового органу податкової інформації, що вказує про ймовірні порушення позивачем вимог податкового законодавства, не свідчить беззаперечно про те, що такі порушення мають місце. Задля можливості у платника податків спростувати таку інформацію і направляється запит податкового органу.

Вказана позиція, у подібній категорії справ викладена Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2019 року по справі №820/437/18.

Так, з матеріалів справи видно, що Запит, містить вказівку на фактичну і правову підстави направлення Запиту підпункт 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 ПК та відповідний Лист, а також обставини, встановлені на підставі податкової інформації, отриманої й опрацьованої відповідно до встановленого законом порядку - можливість ухилення від сплати належних платежів позивачем, як особою, яка систематично здійснює реєстрацію (перереєстрацію) об`єктів житлової нерухомості.

При цьому, суд апеляційної інстанції, вважає за необхідне вказати, що у Листі Департаменту, зазначено, що за рахунок використання громадянами схеми з провадження господарської діяльності без державної реєстрації у якості підприємців під час здійснення операцій з першого постачання житла, в тому числі, новозбудованого (об`єктів житлового фонду) мінімізується сплата податку на доходи фізичних осіб (далі ПДФО), військового збору, та, крім того, взагалі не сплачується податок на додану вартість та єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

У додатку №2 до вказаного листа, у переліку фізичних осіб, по яких за даними КОР кількість операцій зі сплати ПДФО по операціях з відчуження майна перевищує 19 випадків, зазначено позивача ОСОБА_1 (а.с.34-36).

Таким чином, вказана податкова інформація свідчить про ймовірне порушення позивачем вимог податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Запит також містить опис інформації, що запитується, - інформація щодо оподаткування доходів, отриманих від відчуження об`єктів нерухомості, в яких фізична особа-підприємець та/або фізична особа ОСОБА_1 виступала забудовником за період з 01.01.2015 по 31.12.2016; орієнтовний перелік документів, що підтверджують запитувану інформацію, які необхідно надати, - документи, що підтверджують набуття у власність об`єктів первинної нерухомості (майнових прав), земельних ділянок, документальне підтвердження повноти декларування та сплати податків щодо фактів відчуження вищезазначених об`єктів.

Також спірний Запит відповідає вимогам щодо його форми, зокрема, містить печатку контролюючого органу та підписаний уповноваженою особою - заступником начальника Головного управління та з дотриманням вимог статті 42 ПК надісланий позивачу та отриманий ним 29.01.2019.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що Запит відповідає встановленим статтею 73 ПК вимогам щодо його форми та змісту, а тому на позивача покладався обов`язок щодо надання інформації, запитуваної у цьому Запиті. Однак, останній у законодавчо встановлений строк його не виконав, що відповідно до приписів підпункту 78.1.1 пункту 78 статті 78 ПК є безумовною підставою для проведення документальної позапланової невиїзної перевірки.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції вважає, що при прийнятті оскаржуваного Наказу Головне управління діяло у спосіб, визначений чинним законодавством.

Разом з тим, суд першої інстанції не надав належної оцінки вказаним обставинам, що призвело до ухвалення помилкового рішення, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Таким чином, доводи апеляційної скарги є підставними та спростовують відповідні висновки суду першої інстанції з вищенаведених мотивів.

Згідно приписів статті 139 КАС підстав для стягнення судових витрат не має.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції при задоволенні позову допустив невідповідність своїх висновків обставинам справи та неправильно застосував норми матеріального права, що є підставою для скасування судового рішення та прийняття постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Львівській області задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року скасувати та прийняти постанову, якою у задоволенні позову відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Головуючий суддя В. Я. Качмар
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула
Повне судове рішення складено 19 вересня 2019 року