Справа № 160/7119/19
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2019 рокуСправа № 160/7119/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного підприємства "АНРІ" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, Державної фіскальної служби України про про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, № 1014582/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 09.11.2018 року та рішення комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, № 1014583/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 13.11.2018 року;
- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 4 від 09.11.2018 року та податкову накладну № 5 від 13.11.2018 року;
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивачем було подано на реєстрацію до податкового органу податкові накладні № 4 від 09.11.2018 року, № 5 від 13.11.2018 року. Згідно квитанцій про реєстрацію податкові накладні були отримані податковим органом, їх було прийнято, проте, реєстрацію зупинено та запропоновано платнику податків подати додаткові документи та пояснення, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК. На виконання п.п.201.16.2 п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України позивачем в електронному вигляді були направлені документи, запитувані відповідачем. Однак, комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області було прийнято рішення від № 1014582/32974567 від 06.12.2018 року, №1014583/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкових накладних № 4 від 09.11.2018 року та № 5 від 13.11.2018 року з підстав ненадання платником копій документів. Позивач вважає, що рішення відповідача про відмову у реєстрації податкових накладних є протиправними, оскільки підстав для зупинення реєстрації не було. Крім того, первинні документи фінансово-господарської діяльності підприємства та пояснення були подані до податкового органу. Вказані документи повністю підтверджують реальність господарських операцій, за результатами якої складені податкові накладні, які надіслані для реєстрації. До того ж, фіскальний орган зобов`язаний був чітко вказати, які саме первинні документи не надано, конкретизувати виявлені порушення в разі їх виявлення. З урахуванням наведеного, рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації є протиправними та підлягають скасуванню. З огляду на викладене, просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.08.2019 року було відкрито провадження у справі, справу призначено до розгляду в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
22.08.2019 року від Державної фіскальної служби України надійшов відзив на адміністративний позов, в обґрунтування якого зазначено таке. Щодо вимоги позивача про зобов`язання ДФС України зареєструвати в ЄРПН податкові № 4 від 09.11.2018 року та № 5 від 13.11.2018 року, зазначає, що відповідно до норм чинного законодавства повноваження ДФС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу. Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному державному органу та особам уповноваженим на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення, а отже позовні вимоги ПП "АНРІ" про зобов`язання ДФС України зареєструвати вищезазначену податкову накладну є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенню комісії регіонального рівня, зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну є передчасним. З огляду на викладене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
Проте, відповідно до п. до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація зазначених податкових накладних зупинена, з підстав відповідності податкових накладних № 4 від 09.11.2018 року та № 5 від 13.11.2018 року вимогам п.п. 1.6 п. 1 "Критерії ризиковості платника податку". Також, контролюючим органом запропоновано надати пояснення та/ або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
ПП «АНРІ» подало до ДФС відповідні пояснення та документи від 09.11.2018 року і 13.11.2018 року.
Фактично зазначеним протокольним рішенням визначено суб`єкта господарювання ПП "АНРІ" таким, що відповідає п. 1.6 п. 1 Критеріїв ризиковості платника податку.
06.12.2019 року Комісія Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації прийнято рішення № 1014582/32974567 про відмову у реєстрації податкової накладної №4 від 09.11.2018 року і №1014583/32974567 про відмову у реєстрації податкової накладної №5 від 13.11.2018 року.
ПП «АНРІ» звернулось до ДФС України із скаргами на вказані рішення.
Не погоджуючись з вказаним позивач звернувся до суду з цим позовом.
Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів (підпункт 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України).
Відповідно до статті 71 Податкового кодексу України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з приписами підпункту 72.1.1 пункту 72.1 статті 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла, зокрема: від платників податків та податкових агентів, що міститься в податкових деклараціях, розрахунках, інших звітних документах; що міститься у наданих великими платниками податків в електронній формі копіях документів з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинних документах, які ведуться в електронній формі, регістрах бухгалтерського обліку, фінансовій звітності, інших документах, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків і зборів; про фінансово-господарські операції платників податків.
Відповідно до статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно- телекомунікаційних систем центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (пункт 74.1); зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань (пункт 74.2).
Відповідно до Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків, затвердженого наказом ДФС №144 від 21.03.2018 року (далі - Порядок №144) визначено, що усі платники податків, що подають на реєстрацію податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевіряються ДФС на відповідність критеріям ризиковості, які затверджено Державною фіскальною службою України та погоджено з Міністерством фінансів України.
Засідання Комісії щодо розгляду питань про внесення платників податків до переліку ризикових платників податків/виключення з переліку ризикових платників податків проводиться згідно з порядком, передбаченим постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", та оформлюється протоколом.
До протоколу засідання Комісій обов`язково додаються: перелік платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з п. 1.6 Критеріїв; матеріали, на підставі яких платників податків віднесено до такого переліку; інша інформація, що розглядається Комісією.
За результатами засідання Комісії та протокольно прийнятого рішення (внесення платників податків до переліку ризикових платників податків / виключення з переліку ризикових платників податків) голова Комісії забезпечує негайне внесення інформації щодо включення / виключення зазначених платників до/із переліку платників податків в режимі "Журнал ризикових платників податків" розділу "Робота Комісії регіонального рівня" підсистеми "Аналітична система" ІТС "Податковий блок" як платників з ознаками ризиковості.
Так, для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується інформація, що надійшла за результатами податкового контролю і така інформація не може бути виключена з баз даних, якщо дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку.
Суд зазначає, що висновки, наведені в протоколі, є відображенням дій працівників податкових органів і самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків та, відповідно, такий протокол не порушує прав останнього. Внесення суб`єктом владних повноважень ПП «АНРІ» до переліку ризикових не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
За таких обставин, дії контролюючого органу щодо внесення до переліку ризикових ПП «АНРІ» є лише службовою діяльністю працівників ДФС з виконання своїх професійних обов`язків зі збирання доказової інформації щодо наявності чи відсутності документального підтвердження відповідних операцій, так як дії зі здійснення такого контролю не визнані протиправними в установленому порядку. Зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків.
Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 27.06.2019 року у справі №826/6577/14 (колегія суддів: Васильєва І.А., Пасічник С.С., Юрченко В.П.).
Відтак, суд доходить висновку, що вказані позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Щодо позовних вимог про визнання протиправними та скасування рішень Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 06.12.2018 року № 1014582/32974567 та від 06.12.2018 року № 1014583/3297456, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що Комісією Головного Управління ДФС у Дніпропетровській області були прийняті рішення від 06.12.2018 року № 1014582/32974567 та від 06.12.2018 року № 1014583/32974567, в яких зазначено про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН з причин ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання / придбання товарів / послуг, зберігання, транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки - фактури/ інвойси, акти приймання - передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні.
Не погоджуючись із вказаними рішеннями Комісії позивач звернувся до суду з цим позовом.
Суд, визначаючись щодо заявлених вимог, виходить з того, що за приписами абзаців а, б пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.
Відповідно до пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
За приписами пункту 201.7 статті 201 цього ж Кодексу податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).
Положенням пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01.07.2017 в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено у Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок №1246).
Пунктом 5 Порядку №1246 передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, щодо відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу.
Наведене положення відповідає пункту 74.2 статті 74 Податкового кодексу України, яким закріплено, що в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Критерії оцінки ступеня ризиків, достатні для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Згідно з пунктом 13 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, 201.16. Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 № 117 затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №117).
Згідно з пунктом 5 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.
Відповідно до пункту 6 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Системний аналіз викладених положень податкового законодавства дає підстави для висновку, що податкова накладна та процедура її реєстрації є ключовими елементами у механізмі реалізації платниками податків права на зменшення власних податкових зобов`язань з ПДВ на суму податку, що була сплачена постачальнику у складі вартості товарів або послуг (формування податкового кредиту).
При цьому реєстрації податкової накладної, як обов`язковій умові для віднесення покупцем товарів/послуг сплаченої у складі товарів або послуг суми ПДВ до податкового кредиту, передує процедура автоматизованого співставлення податкової накладної з визначеними у законі критеріями оцінки ступеня ризиків.
У разі відповідності податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних зупиняється.
Пунктом 12 Порядку №117 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Відповідно до пункту 13 Порядку №117 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування;
2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;
3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
У пункті 14 Порядку №117 передбачено, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.
Відповідно до пунктів 18-19 Порядку №117 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).
Пунктом 20 Порядку №117 передбачено, що зазначені комісії приймають рішення про:
- реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі;
- відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до пункту 21 Порядку №117 підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.
Таким чином, умовою розблокування реєстрації податкової накладної, яка за результатами моніторингу була визнана такою, що відповідає критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій, є подання платником податків документів, вичерпний перелік яких передбачений у пункті 14 Порядку №117.
Позивачем було подано на реєстрацію до податкового органу податкові накладні № 4 від 09.11.2018 року і № 5 від 13.11.2018 року.
Згідно з квитанціями про реєстрацію податкові накладні отримані податковим органом, їх було прийнято, проте, реєстрацію зупинено та запропоновано платнику податків подати додаткові документи та пояснення, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК.
На виконання п.п.201.16.2 п. 201.16 ст.201 Податкового кодексу України позивачем в електронному вигляді направлені документи, запитувані відповідачем. Комісією Головного управління ДФС у Дніпропетровській області прийнято рішення № 1014582/32974567 від 06.12.2018 року, № 1014583/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкових накладних № 4 від 09.11.2018 року, № 5 від 13.11.2018 року з підстав ненадання платником копій документів.
Вирішуючи, чи були в аспекті доводів контролюючого органу та пункту 14 Порядку №117 подані позивачем документи достатніми для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, суд виходить з такого.
ПП "АНРІ" до податкової накладної № 4 від 09.11.2018 року Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області були надані такі документи:
- видаткова накладна № 4 від 09.11.2018 року (ПП "АНРІ" Постачальник, ТОВ "Люкспромсервіс КР" Покупець);
- ТТН № 4 від 09.11.2018 року , щодо перевезення вантажу (підкладка Д43 б/в 10 тонн) за маршрутом за маршрутом Кривий Ріг , вул. Широківське шосе,9 м. Кривій Ріг, вул. Конституційна, 5 ;
- договір оренди офісного приміщення №18/18 від 01.09.2018 року (20 м.кв.);
- пояснення ПП "АНРІ" №012/12 від 04.12.2018 року;
- ТТН № Р142/114 від 09.11.2018 року , щодо перевезення вантажу (підкладка Д43 б/в 3,763 тонн) за маршрутом за маршрутом м. Дніпро м. Кривій Ріг;
- ТТН № Р1109/01 від 09.11.2018 року , щодо перевезення вантажу (підкладка Д43 б/в 6,237 тонн) за маршрутом за маршрутом м. Одеса м. Кривій Ріг;
За результатом розгляду документів наданих ПП "АНРІ" до податкової накладної № 4 від 09.11.2018 року, підприємством не надано:
- данні бухгалтерського обліку та складського обліку, які відражають проведені операції між покупцями та постачальниками, стан розрахунків, наявність товару, а також обґрунтованість оформлення та реєстрації податкової накладної № 4 від 09.11.2018 року;
- довіреність на отримання ТМЦ яка підтверджує повноваження особи з боку покупця ТОВ "Люкспромсервіс КР";
- інформацію та первинні документи щодо наявності місць зберігання та можливості проведення вантажно-розвантажувальних робіт;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків які підтверджують проведення розрахунків між сторонами (постачальниками, покупцями, перевізниками, орендодавцями).
ПП "АНРІ" до податкової накладної № 5 від 13.11.2018 року Комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області були надані такі документи:
- додаток до п.1.1. до Договору поставки №10 від 21.09.2018 року;
- видаткова накладна № 5 від 13.11.2018 року (ПП "АНРІ" Постачальник, ПАТ "Івано-Франківськцемент" Покупець);
- ТТН № Р5 від 13.11.2018 року , щодо перевезення вантажу (комплект кріплення СКД65-Б на одну шпалу 260 комплектів) за маршрутом за маршрутом м. Кривий Ріг м. Ужгород;
- ТТН № 143/11 від 13.11.2018 року , щодо перевезення вантажу (комплект кріплення СКД65-Б на одну шпалу 60 комплектів) за маршрутом за маршрутом м. Дніпро м. Кривий Ріг;
- ТТН № Р1113/01 від 13.11.2018 року щодо перевезення вантажу (комплект кріплення СКД65-Б на одну шпалу 198 комплектів) за маршрутом за маршрутом м. Одеса м. Кривій Ріг;
- договір оренди офісного приміщення №18/18 від 01.09.2018 року (20 м.кв. ТОВ"Ремгірмаш" );
- рахунок № 4 від 12.11.2018 року ( ПП "АНРІ" Постачальник, , ПАТ "Івано-Франківськцемент"- Покупець);
- пояснення ПП "АНРІ" №011/12 від 04.12.2018 року;
За результатом розгляду документів наданих ПП "АНРІ" до податкової № 5 від 13.11.2018 року, підприємством не надано:
- данні бухгалтерського обліку та складського обліку, які відражають проведені операції між покупцями та постачальниками, стан розрахунків, наявність товару, а також обґрунтованість оформлення та реєстрації податкової накладної № 5 від 13.11.2018 року;
- довіреність на отримання ТМЦ яка підтверджує повноваження особи з боку покупця , ПАТ "Івано-Франківськцемент";
- інформацію та первинні документи щодо наявності місць зберігання та можливості проведення вантажно-розвантажувальних робіт;
- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків які підтверджують проведення розрахунків між сторонами (постачальниками, покупцями, перевізниками, орендодавцями).
Відповідно до інформації, яка відображена у ТТН №Р142/11 від 09.11.2018 року, №Р1109/01 від 09.11.2018 року та ТТН №Р1113 від 13.11.2018 року, №143/4 від 13.11.2018 року ПП «АНРІ» мало господарські взаємовідносини з ФОП ОСОБА_1 С. Н та ОСОБА_2 До повідомлення №3, №4 від 04.12.2018 року не надавались договори з вказаними фізичними особами підприємцями та документи підтверджуючі оплату їх послуг. Відповідно до даних податкової звітності за 4 квартал 2018 року, а саме податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку доходи підприємцям ОСОБА_3 та ОСОБА_2 не нараховувались та не сплачувались.
Також Комісії надано первинні документи, які не відповідають вимогам законодавства, а саме п.2 ст.9 Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІУ "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні".
Вказаним пунктом Закону України від 16.07.1999 № 996-ХІУ "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" (із змінами, внесеними згідно із Законом України від 03.11.2016 р. N 1724-VIII, діє з 03.01.2017 року) встановлено таке.
Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити:
- назву документа (форми);
- назву підприємства, від імені якого складено документ;
- зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;
- посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення;
- особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
У наданих до повідомлення видаткових накладних №4 від 09.11.2018 року, №142/4 від 09.11.2018 року, №РН-1109/01 від 09.11.2018 року та №5 від 13.11.2018 року, №РН-1113/01 від 13.11.2018 року, РН-1113/02 від 13.11.2018 року відсутні обов`язкові реквізити, які надають можливість встановити особу, яка брала участь у проведені операції з боку продавця (ПІБ, посада).
Суд зауважує, що подати контролюючому органу документи, достатні для реєстрації податкової накладної, є обов`язком платника податку. Зміст та обсяг поданих первинних та інших документів для висновку про їх достатність для реєстрації податкової накладної, повинен узгоджуватись зі змістом та характером господарської операції та свідчити про її фактичне виконання. Сама по собі наявність господарських та/або цивільних договорів між учасниками фінансово-господарських операцій, не опосередкованих сукупністю первинних документів, що підтверджують фактичний рух товарів/послуг і коштів у процесі їх здійснення, не свідчить про реальність відповідних фінансово-господарських операцій і не може бути підставою для реєстрації податкової накладної, яка відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків.
Беручи до уваги те, що обсяг поданих позивачем документів та їх зміст не дозволяє однозначно з`ясувати фактичні обставини поставки товару, суд вважає обґрунтованим висновок комісії, що надані позивачем документи були недостатніми для прийняття рішення про реєстрацію вищевказаних податкових накладних.
Таким чином, суд доходить висновку, що рішення № 1014582/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 09.11.2018 року та рішення комісії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 1014583/32974567 від 06.12.2018 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 5 від 13.11.2018 року є правомірними.
За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На виконання цих вимог відповідачем-1 було доведено належними та допустимими доказами правомірність прийнятих рішень.
Водночас докази, що подані позивачем, не підтверджують обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог, і були спростовані доводами відповідача-1.
Щодо позовних вимог про зобов`язання зареєструвати податкові накладні, суд зазначає наступне.
Відповідно до положень ч.ч. 3, 4 ст. 245 Кодексу адміністративного судочинства України у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Оскільки суд дійшов висновку про те, що відповідачем-1 рішення були прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та є обґрунтованими, ця вимога також задоволенню не підлягає.
З огляду на зазначене, суд доходить висновку, що у задоволенні позовної заяви необхідно відмовити повністю.
Що стосується судових витрат, то спір було вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а доказів понесення ним витрат, пов`язаних з розглядом справи суду не надано, отже, питання розподілу судових витрат не вирішується.
Керуючись 9, 72-77, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський