Справа № 260/1298/19
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

17 вересня 2019 рокум. Ужгород№ 260/1298/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Микуляк П.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби України в Закарпатській області, Баранинської сільської ради про визнання недійсним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України в Закарпатській області, Баранинської сільської ради про визнання недійсним та скасування рішення.

Згідно ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позовна заява відповідає вимогам ст.160, 161, 172 КАС України.

Розглянувши зміст позовної заяви та доданих до неї матеріалів, суддя встановив наявність підстав для залишення позову без руху, оскільки позов поданий із порушенням вимог встановлених ст. 161 КАС України.

Відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Частинами 1 та 2 ст.122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів поданої позовної заяви вбачається, що позивачем оскаржується Рішення Великолазівської сільської ради (правонаступником якого є Баранинська сільська рада) №252 "Про податки і збори" від 30 січня 2017 року.

Відтак, суд констатує, що позов поданий з пропущенням шестимісячного строку на звернення, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням поважності причин пропуску строку позивачем не надано.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також, відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

В матеріалах справи відсутній доказ сплати позивачем судового збору для звернення із вказаним позовом до Закарпатського окружного адміністративного суду.

Водночас, з поданням позову позивачем у позовній заяві було зазначено, що вона є особою з інвалідністю і відповідно до ст.5 Закону України "Про судовий збір" просить звільнити її від сплати судового збору.

З огляду на це, суд зазначає наступне.

Згідно п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» визначено, що від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

В матеріалах справи наявне Посвідчення №172934 в якому зазначено, що позивачка являється інвалідом з дитинства, якій призначена пенсія по інвалідності ІІІ групи.

Позивач, виходячи з положень ст. 5 Закону України «Про судовий збір» до осіб, що звільнені від сплати судового збору, не відноситься.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України: суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, майновий стан сторони є оціночним поняттям та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану.

Проте, позивачем не було надано суду належних доказів на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору.

Подані позивачем докази суд вважає недостатніми для звільнення його від сплати судового збору, оскільки рівність усіх учасників судового процесу перед законом передбачає єдиний правовий режим судочинства, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та обов`язків, тобто є конкретизацією загального принципу рівності всіх перед законом і судом стосовно сфери здійснення судової влади і судочинства.

Тому, звільнення позивача від сплати судового збору в окремих категоріях справ може розцінюватися як надання їм певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу.

Відтак, суд приходить до висновку про відсутність підстав передбачених ст. 133 КАС України щодо звільнення позивача від сплати судового збору за подання ним позовної заяви.

Звернені до суду вимоги про скасування рішення відповідача - суб`єкта владних повноважень, безпосереднім наслідком яких є зміна складу майна позивача є майновими.

Такий висновок, викладений в рішенні Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України". Зокрема, як вбачається зі змісту рішення, збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

Отже, за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Виходячи з аналогії практикою Європейського суду, адміністративними позовами майнового характеру є вимоги щодо протиправності рішень про визначення грошових зобов`язань платників податків, про стягнення адміністративно-господарських та інших штрафних санкцій тощо.

Відповідно до вимог ст.1 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VІ (набрав чинності з 01 листопада 2011 року, далі - Закон 3674), судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат.

Зокрема, ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно п.п.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються у таких розмірах, зокрема: за подання до адміністративного суду адміністративного позову:

- немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 відсотки розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

- майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір", за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру

Позовна заява містить декілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об`єктом сплати судового збору, а саме:

- одна позовна вимога немайнового характеру про визнання протиправним та скасування Рішення Великолазівської сільської ради №252 від 30.01.2017 року "Про податки і збори", відповідно розмір необхідної до сплати позивачем - фізичною особою, суми судового збору за позовну вимогу немайнового характеру складає - 768,40 грн.;

- чотири позовні вимоги майногового характеру про визнанння недійними та скасування податкових повідомлень-рішень від 14.05.2019р. №0-0701, №0-0701, №0-0701, №0-0701, відповідно розмір необхідної до сплати позивачем - фізичною особою, суми судового збору за чотири позовні вимоги майнового характеру складає - 3073,60 грн.

Таким чином, враховуючи наведене, позивачеві слід сплатити судовий збір у сумі -3842,00 грн (768,40*5).

Для сплати судового збору за звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду встановлені наступні реквізити: отримувач коштів - УК у м. Ужгороді, 22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38015610; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; рахунок отримувача - 4005; код класифікації доходів бюджету - 22030101; призначення платежу - *; 101; _____(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ____(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Закарпатський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, в порушення п.2 ч.5 ст.160 КАС України позивачем в позовній заяві не зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу).

Згідно вимог ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом подачі до суду позовної заяви із зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України - відповідача та реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта - позивача, а також долучити заяву з обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення з даним адміністративним позовом до суду та квитанцію про сплату судового збору за подання позовної заяви до Закарпатського окружного адміністративного суду на суму - 3842,00 грн.

На підставі наведеного та керуючись ст. 122, 123, 133, 160, 161, 169, 243, 256 КАС України, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби України в Закарпатській області, Баранинської сільської ради про визнання недійсним та скасування рішення - залишити без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою та повідомити позивача про необхідність протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху усунути, визначенні даним судовим рішенням недоліки, та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві відповідно до приписів п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.П. Микуляк