Справа № 540/1703/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1703/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Держпраці у Херсонській області про визнання дій протиправними та бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Держпраці у Херсонській області, в якому просить протиправними дії та бездіяльність Новокаховського міського ВДВС ГТУЮ у Херсонській області щодо:

- не здійснення старшим державним виконавцем Тищенко Я.А. стягнення за кількома виконавчими документами в рамках зведеного виконавчого провадження;

- порушення старшим державним виконавцем Тищенко Я.А. строку направлення ОСОБА_1 постанови про відкриття виконавчого провадження від 30.05.2019 року;

- порушення старшим державним виконавцем Тищенко Я.А. строку направлення ОСОБА_1 постанови про стягнення виконавчого збору від 29.05.2019 року;

- порушення старшим державним виконавцем Тищенко Я.А. порядку та строку винесення постанови про стягнення виконавчого збору від 29.05.2019 року.

Ухвалою судді Херсонського окружного адміністративного суду Гомельчука С.В. від 19.08.2019р. вказаний позов залишено без руху з наданням позивачу строку на усунення недоліків.

На підставі службової записки судді від 13.09.2019р. здійснено повторний автоматизований розподіл даної справи та відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справи від 16.09.2019р., головуючим суддею у справі №540/1703/19 призначено ОСОБА_2

17 вересня 2019р. до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків.

Дослідивши вказану заяву та матеріали справи, суд встановив наступне.

Так, зі змісту хвали від 19.08.2019р. убачається, що підставою залишення позову без руху стало недотримання позивачем вимог процесуального законодавства щодо строків звернення до суду та викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Щодо строків звернення до суду з даним позовом в ухвалі суду від 19.08.2019р. зазначено "...З огляду на вказані норми, а також зважаючи на те, що за матеріалами справи не вбачається за можливе виявити дату отримання позивачем листа державного виконавця, тобто дата виявлення позивачем порушення його прав суду залишається невідомою, вказана обставина позбавляє суд можливості перевірити дотримання позивачем строків звернення до суду із даним позовом, які встановлено спеціальним законодавством для судового оскарження рішень, дій та/або бездіяльності державного виконавця.

Суд вважає за необхідне роз`яснити позивачу, що згідно ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч. 6 ст. 161 КАС України).

Відтак, позивач повинен надати до суду інформацію, яка свідчитиме про дату ознайомлення останнього зі змістом оскаржуваних постанов, та докази на підтвердження своїх доводів або заяву про поновлення пропущеного строку із вказанням підстав такого пропуску, які також мають підтверджуватися відповідними доказами...".

На зазначену вимогу суду позивачем надано копію конверту на якому міститься відбиток поштового штемпеля "24.07.19. -16" та пояснення наступного змісту: "представник позивача зазначив у позовній заяві, що позивач отримав лист 06.08.2019 року і вважає, що цього твердження цілком достатньо.".

Отже, звертаючись15.082019р. до суду з позовом про визнання протиправними дій Новокаховського міського ВДВС ГТУЮ у Херсонській області, вчинених 24.07.2019р. (бездіяльність допущена у травні 2019р.), позивач не надає доказів того, коли саме він дізнався про порушення своїх прав такими діями чи бездіяльністю, не обґрунтовує строки звернення до суду та не надає заяви про поновлення пропущеного десятиденного строку для звернення до суду із доказами поважності пропуску такого строку.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби закріплені статтею 287 КАС України, відповідно до положень якої передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Обов`язковою для застосування в Україні є практика Європейського суду з прав людини, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визнана джерелом права.

Згідно п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (ратифіковано Україною 17.07.1997 р., набула чинності для України 11.09.1997 р.) "Кожен має право на ... розгляд його справи упродовж розумного строку ... судом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру...".

Вирішуючи питання стосовно застосування ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд бере до уваги, що в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03 §35) зазначено "… пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності…".

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03 від 03 квітня 2008 року, §41) зазначено, що "…Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.".

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його прав і обов`язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

В даному випадку регулювання з боку держави полягає у встановлені строків звернення з позовом до суду.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Таким чином, дотримання строків звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє стабільності діяльності суб`єктів владних повноважень щодо виконання своїх функцій.

Отже, згідно ухвали суду від 19.08.2019р. позивач повинен був надати до суду обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, до якої слід було додати докази на підтвердження поважності причин пропуску такого строку.

Суд звертає увагу, що ухвала суду від 19.08.2019р. містила чітку вказівку на спосіб усунення недоліків позову, яку не виконано позивачем.

Таким чином ухвала у вказаній частині залишається не виконаною.

Щодо іншого недоліку позову, який також став підставою для залишення позовної заяви без руху, а саме стосовно обґрунтування порушеного права позивача, слід звернути увагу на наступне.

Так, п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень в позовній заяві зазначаються - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до ухвали суду від 19.08.2019р. "...у позовній заяві не обґрунтовано яким саме чином незаконною, на думку позивача, бездіяльністю державного виконавця щодо не здійснення стягнення за кількома виконавчими документами в рамках зведеного виконавчого провадження (далі - ВП), та протиправними діями державного виконавця, які полягають у: порушенні ним строку направлення позивачу (боржнику) постанови про відкриття ВП; порушенні порядку та строку винесення постанови про стягнення виконавчого збору, порушено права та законні інтереси позивача. До того ж у позові не вказано як визнання судом наведених дій та бездіяльності державного виконавця протиправними, призведе до поновлення порушених, на думку позивача, його прав та інтересів...".

Усунення зазначеного недоліку позову можливе в разі надання позивачем нової редакції позовної заяви із дотриманням вимог встановлених статтями 160, 161 КАС України, в якій буде наведене обґрунтування яким саме чином незаконною, на думку позивача, бездіяльністю державного виконавця щодо не здійснення стягнення за кількома виконавчими документами в рамках зведеного виконавчого провадження (далі - ВП), та протиправними діями державного виконавця, які полягають у: порушенні ним строку направлення позивачу (боржнику) постанови про відкриття ВП; порушенні порядку та строку винесення постанови про стягнення виконавчого збору, порушено права та законні інтереси позивача та зазначення як визнання судом наведених дій та бездіяльності державного виконавця протиправними, призведе до поновлення порушених, на думку позивача, його прав та інтересів.

Крім того, до такого позову мають бути додані його копії у відповідності до кількості учасників справи.

Натомість позивачем надано до суду заяву про усунення недоліків, яке містить обґрунтування щодо гарантій прав фізичних та юридичних осіб у виконавчому провадженні та цілі юридичної відповідальності. До того ж вказана заява подана в одному екземплярі.

Таким чином ухвала суду від 19.08.2019р. в частині наведення обґрунтувань порушених прав позивача залишається не виконаною, а недоліки позову у вказаній частині - не усунутими.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про невиконання позивачем ухвали суду від 19.08.2019р., недоліки позову станом на 19.09.2019р. залишаються не усунутими.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, вказаний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє останнього права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги. Отже, сплачена позивачем сума судового збору в розмірі 768,40 грн. підлягає поверненню.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Новокаховського міського відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Держпраці у Херсонській області про визнання дій протиправними та бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії разом з доданими документами повернути позивачу.

Повернути позивачу сплачений судовий збір в сумі 1921,00 грн., сплачений відповідно до квитанції №25027 від 15.08.2019р.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя Пекний А.С.