Справа № 240/5486/18
Суддя: Полотнянко Ю.П.
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
про залишення апеляційної скарги без руху
Справа № 240/5486/18

20 вересня 2019 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Полотнянко Ю.П., перевіривши матеріали апеляційної скарги Командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України), командувача Сухопутних військ Збройних Сил України (військова частина НОМЕР_2 ) про визнання незаконними та скасування наказів в частині,

В С Т А Н О В И В :
відповідно до рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року позов задоволено частково.

Не погодившись із судовим рішенням, Командувач військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) оскаржив його в апеляційному порядку.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог ст.ст. 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

У відповідності до частини 1 ст. 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення.

З матеріалів справи вбачається, що рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року проголошено у відкритому судовому засіданні за участі позивача та представника відповідача. Повний текст судового рішення складений 19.06.2019 та отриманий відповідачем 24 червня 2019 року (а.с. 135). Апеляційна скарга скаржником подана 04 липня 2019 року (а.с. 138).

Разом з тим, ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29 липня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху, як таку, що не відповідає вимогам ст. 296 КАС України, зокрема, апелянтом не доплачено судовий збір за подання апеляційної скарги на рішення суду. Відповідачу надано десятиденний строк з дня отримання ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги.

Вказану ухвалу отримано апелянтом 05.08.2019 (а.с.160), проте у визначений судом строк відповідач недоліки апеляційної скарги не усунув, відтак, ухвалою суду апеляційної інстанції від 23 серпня 2019 року апеляційну скаргу Командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) повернуто особі, яка її подала.

04 вересня 2019 року Командувач військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) вдруге подав апеляційну скаргу на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року. Апеляційна скарга подана після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Скаржником до апеляційної скарги подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, яке обґрунтовано тим, що відповідачем апеляційну скаргу вперше було подано в межах строку на апеляційне оскарження, однак судом апеляційної інстанції вказану апеляційну скаргу було повернуто, у зв`язку із несплатою судового збору. Зазначає, що з метою виконання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, військовою частиною НОМЕР_1 в день отримання ухвали було замовлено кошти на доплату судового збору, проте вказані кошти відповідач отримав лише 20 серпня 2019 року. Відтак, скаржник вважає такі обставини поважними, а апеляційну скаргу такою, що подана з дотриманням процесуальних строків, передбачених КАСУ.

Дослідивши зазначене клопотання суд вважає, що воно не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Колегія суддів зазначає, що скаржнику було достеменно відомо про прийняття рішення, що ним оскаржується, але не дотримано порядку при первинному поданні апеляційної скарги, а саме не надано документу про сплату судового збору, що було перешкодою для відкриття апеляційного провадження та підставою для залишення апеляційної скарги без руху.

При цьому скаржнику надавався достатній строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, які ним своєчасно не були виконані, що стало підставою для повернення апеляційної скарги заявнику.

Суд звертає увагу, що повернення апеляційної скарги не може бути визнано поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження. Також несвоєчасна сплата судового збору не може бути визнано такою обставиною, що є об`єктивно непереборною, не залежать від волевиявлення особи та пов`язана з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Жодних інших належних та допустимих доказів, які б підтверджували поважність причин пропуску строку апеляційного оскарження, скаржником не надано, немає таких доказів і в матеріалах справи. Повернення апеляційної скарги дає право на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою, а не на безумовне право на поновлення строку на апеляційне оскарження.

Окрім цього пунктом другим частини третьої статті 2 КАС України рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом віднесено до основних засад (принципів) адміністративного судочинства, зміст якого розкриває стаття 8 цього Кодексу, й визначає, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

Такі приписи наведених правових норм процесуального права знайшли своє відображення і у статті 44 КАС України, частина перша якої вказує, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.

Отже держава в особі органів влади, що діють як суб`єкти владних повноважень та звертаються до суду з метою захисту інтересів у правовідносинах, які виникли з приводу реалізації ними публічно-владних управлінських функцій, мають діяти вчасно та в належний спосіб, дотримуватися своїх власних внутрішніх правил та процедур, встановлених в тому числі нормами процесуального закону, не можуть і не повинні отримувати вигоду від їх порушення, уникати або шляхом допущення зайвих затримок та невиправданих зволікань відтерміновувати виконання своїх процесуальних обов`язків.

Слід зазначити, що обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії. Довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Відповідач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, як склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.

Враховуючи наведене, колегія суддів вказує на відсутність підстав для задоволення клопотання про поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Отже, доводи наведені у заяві не можуть бути визнані поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції при зверненні з апеляційною скаргою повторно. А відтак, скаржнику слід надати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та вказати інші поважні причини поважності пропуску строку на апеляційне оскарження.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :
1. Визнати неповажними, наведені Командувачем військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) підстави поновлення строку на апеляційне оскарження.

2. Апеляційну скаргу Командувача військ оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (Військова частина НОМЕР_1 , ЗС України) на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року залишити без руху.

3. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

4. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Полотнянко Ю.П.