Справа № 500/387/19
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/6074/19

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.

суддів Гінди О.М., Заверухи О.Б.

за участі секретаря судового засідання Ваврик Х.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Тернопільської області на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 08 травня 2019 року (суддя Баранюк А.З., м. Тернопіль, повний текст судового рішення складено 13 травня 2019 року) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Бережанський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування наказу, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 05.02.2019 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Бережанський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про скасування пункту 5 наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 02.01.2019 №2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції та зменшення розміру щомісячних премій». В обґрунтування позовних вимог вказує, що оскаржуваний наказ в частині, що стосується позивача є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки він не мав можливості пройти підсумкову перевірку із поважних причин у встановлений строк, так як перебував на судовому засіданні у Бережанському районному суді Тернопільської області, що підтверджується долученою до матеріалів справи повісткою.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 08 травня 2019 року у справі №500/387/19 заявлений позов задоволено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на порушення норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказує, що некоректне формулювання в оскарженому наказі підстави притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не спростовує ані факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, ані законності застосування виду стягнення у вигляді догани, оскільки в діях ОСОБА_1 присутня повторність скоєння дисциплінарних проступків, так і повторність не здачі заліків зі службової підготовленості протягом 2017-2018 років. Вважає, що вищевказане не впливає на законність спірного наказу та в жодному випадку не може слугувати підставою для його скасування.

Позивач правом подання письмового відзиву не скористався.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 03.09.2018 №2550 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських ГУНП в Тернопільській області» вирішено організувати та провести в підпорядкованих структурних підрозділах протягом вересня-листопада 2018 року підсумкові перевірки рівня службової підготовленості поліцейських відповідно до затверджених графіків.

Із вказаних графіків видно, що перший етап перевірки службової підготовленості в Бережанському ВП ГУНП в Тернопільській області проводився 05.10.2018, другий 15.11.2018. Позивач 05.09.2019 був ознайомлений із порядком проведення підсумкової перевірки позивач.

Виходячи з визначених критеріїв оцінювання, загальна оцінка позивача із службової підготовки 05.10.2018 в м. Бережани становила «незадовільно», що відображено у відомостях результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських. Із цих документів слідує, що позивач не проходив оцінювання з фізичної підготовки. Зазначена обставина підтверджується також поясненнями представника відповідача та третьої особи, яка пояснила, що позивач з поважних причин був звільнений від проходження оцінювання з фізичної підготовки. А тому, відсутність позивача при проведенні оцінювання фізичної підготовленості поліцейських та перебування його в цей час в Бережанському районному суді Тернопільської області, відповідно до повістки суду не вплинула на оцінку позивача.

На другий етап перевірки службової підготовленості в м. Тернополі позивач не з`явися, що підтверджується наявними в матеріалах справи документами, хоча був належним чином повідомлений про терміни проведення підсумкової перевірки. Так, як позивач не пройшов перевірки службової підготовленості за наслідками двох етапів, то він брав участь у навчально-перевірочних зборах.

Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом отримання незадовільної оцінки зі службової підготовки за підсумками 2018 навчального року від 28.12.2018 дисциплінарною комісією встановлено, що «за підсумками проведення перевірки стану службової підготовленості за 2017 навчальний рік, ряд працівників, в тому числі і позивач, співробітників отримали повторну оцінку «незадовільно» та в свою чергу впродовж 2018 року не вжили заходів підвищення знань, умінь, навичок та професійних заходів поліцейських».

За наслідками наведеного комісія уважала би «За порушення вимог наказу МВС України від 26.01.2016 №50 «Про затвердження Положення про організацію службової підготовленості Національної поліції України», повторну нездачу заліків із службі підготовленості за 2017-2018 навчальні роки та статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголосити догану майору поліції Бартошку Андрію Михайловичу, старшому слідчому слідчого відділення Бережанського відділу поліції ГУНП в Тернопільській області».

Пунктом 5 наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 02.01.2019 №2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції та зменшення розміру щомісячних премій» за порушення вимог наказу МВС України від 26.01.2016 №50 «Про затвердження Положення про організацію службової підготовленості Національної поліції України», повторну нездачу заліків із службі підготовленості за 2017-2018 навчальні роки та статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, майору поліції Бартошку Андрію Михайловичу, старшому слідчому слідчого відділення Бережанського відділу поліції ГУНП в Тернопільській області оголошено догану.

Вважаючи оскаржуване рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції позов задовольнив з тих підстав, що вимоги позивача є обґрунтованими, відповідають дійсним обставинам та матеріалам справи, ґрунтуються на вимогах чинного законодавства.

Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають норма матеріального права та обставинам справи з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовані Законами України «Про Національну поліцію», «Про дисциплінарний Статут Національної поліції України», наказом МВС України від 26.01.2016 №50 «Про затвердження Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України» (надалі Положення №50).

Статтею 72 Законом України «Про Національну поліцію» передбачено, що професійне навчання поліцейських складається з: 1) первинної професійної підготовки; 2) підготовки у вищих навчальних закладах із специфічними умовами навчання; 3) післядипломної освіти; 4) службової підготовки - системи заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням оперативної обстановки, специфіки та профілю його оперативно-службової діяльності.

Порядок, організацію та терміни проведення професійного навчання визначає Міністерство внутрішніх справ України.

Відповідно до пунктів 3, 4 Розділу 1 Положення №50 службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності. Організація службової підготовки поліцейських здійснюється відповідно до вимог законодавства України, а також цього Положення.

Основними завданнями службової підготовки є: підвищення рівня знань, умінь, навичок та професійних якостей поліцейських з метою забезпечення їх здатності до виконання завдань з охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічного (громадського) порядку та безпеки; вивчення нормативно-правових актів, які регламентують діяльність Національної поліції України; удосконалення керівним складом органів (закладів, установ) поліції навичок управління поліцейськими (пункт 5 Розділу 1 Положення №50).

Згідно із пунктом 8 Розділу 1 цього ж Положення №50 керівники поліції всіх рівнів є відповідальними за організацію службової підготовки в підпорядкованих підрозділах.

Пунктом 4 Розділу ІV Положення №50 передбачено, що навчальний рік у системі службової підготовки розпочинається 15 січня та закінчується 15 вересня. Після завершення навчального року в органах (закладах, установах) поліції організовується проведення підсумкової перевірки рівня службової підготовленості поліцейських (далі - підсумкова перевірка).

Відповідно до пункту 9 Розділу ХI Положення №50 оцінювання рівня службової підготовленості поліцейського, органу (закладу, установи) поліції, його структурного (у тому числі територіального) підрозділу під час проведення комплексного інспектування, контрольної та цільової перевірок, підсумкової перевірки здійснюється за чотирибальною шкалою, а саме: 5 - «відмінно», 4 - «добре», 3 - «задовільно», 2 - «незадовільно».

Підсумкова перевірка проводиться комісійно після закінчення навчального року. До перевірки залучаються всі поліцейські органу (закладу, установи) поліції, який допущені до самостійного несення служби. Етапи проведення підсумкової перевірки: перший - складання заліків зі службової підготовки поліцейськими органу поліції (проводиться протягом 30 діб з моменту закінчення навчального року). До участі у першому етапі залучається не менше 70 відсотків від фактичної чисельності поліцейських підрозділу поліції; другий - складання заліків зі службової підготовки поліцейськими, які на першому етапі з різних причин заліки не складали, та перескладання їх тими, які отримали оцінку «незадовільно» з одного з видів службової підготовки (проводиться протягом 45 діб після завершення першого етапу, з обов`язковим урахуванням терміну, необхідного для самостійної підготовки) (пункт 11 Розділу ХI Положення №50).

Поліцейським, які за результатами першого етапу підсумкової перевірки отримали хоча б з одного з видів службової підготовки оцінку «незадовільно», надається право на перескладання заліку відповідно до встановлених строків. Для самостійної підготовки до перескладання заліку поліцейському надається термін не менше 30 діб (обчислюється з дня отримання незадовільної оцінки зі службової підготовки).

Поліцейський, який був відсутній на підсумковій перевірці через хворобу, відпустку, навчання, відрядження тощо, складає заліки зі службової підготовки в індивідуальному порядку, а саме на підставі вмотивованого рапорту, погодженого з керівником органу (закладу, установи) поліції. Умотивований рапорт подається в день виходу поліцейського на службу.

Поліцейський, який за результатами двох етапів підсумкової перевірки отримав оцінку «незадовільно» з тактичної, загальнопрофільної, фізичної або вогневої підготовок, вважається таким, який потребує підвищення професійного рівня і підлягає обов`язковому (відповідно до графіка) направленню на навчально-перевірочні збори.

Крім того, відповідно до пункту 10 Розділу 1 Положення № 50 до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які: порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки; отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 03.09.2018 №2550 «Про визначення рівня службової підготовленості поліцейських ГУНП в Тернопільській області» вирішено організувати та провести протягом вересня-листопада 2018 року перевірку рівня службової підготовленості поліцейських відповідно до затверджених графіків. Із вказаних графіків слідує, що перший етап перевірки службової підготовленості в Бережанському ВП ГУНП в Тернопільській області проводився 05.10.2018, другий 15.11.2018. Із порядком проведення підсумкової перевірки позивач був ознайомлений 05.09.2018.

Виходячи з визначених критеріїв оцінювання, загальна оцінка позивача із службової підготовки 05.10.2018 в м. Бережани становила «незадовільно», що відображено у відомостях результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських. Із цих документів слідує, що позивач не проходив оцінювання з фізичної підготовки. Зазначена обставина підтверджується також поясненнями представника відповідача та третьої особи, яка пояснила, що позивач з поважних причин був звільнений від проходження оцінювання з фізичної підготовки. А тому, відсутність позивача при проведенні оцінювання фізичної підготовленості поліцейських та перебування його в цей час в Бережанському районному суді Тернопільської області, відповідно до повістки суду, не вплинула на загальну оцінку позивача.

Надалі, з матеріалів справи встановлено, що на другий етап перевірки службової підготовленості в м. Тернополі позивач не з`явися. Допитаний в якості свідка в суді першої інстанції начальник сектору кадрового забезпечення Бережанського ВП ГУПН в Тернопільській області ОСОБА_2 пояснив, що він особисто ознайомив всіх працівників із графіками проведення оцінювання, а також додатково розсилав повідомлення в групу в програмі «WhatsApp». Також свідок пояснив, що жодних перешкод у проходженні позивачем оцінювання він не чинив, а про необхідність прибуття позивача на навчально-перевірочні збори він повідомив ОСОБА_1 в кінці листопада 2018 року, після отримання наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 23.11.2018 №3351 «Про затвердження графіку проведення навчально-перевірочних зборів на базі ТЦ ГУНП в області в IV кварталі 2018 року». Додатково свідок зазначив, що в подальшому позивач позитивно пройшов навчально-перевірочні збори.

Відтак, колегія суддів вважає, що ОСОБА_1 був належним чином повідомлений про терміни проведення підсумкової перевірки, однак не пройшов перевірки службової підготовленості за наслідками двох етапів, внаслідок чого брав участь у навчально-перевірочних зборах.

Як вже було зазначено вище, поліцейський, який був відсутній на підсумковій перевірці через хворобу, відпустку, навчання, відрядження тощо, складає заліки зі службової підготовки в індивідуальному порядку, а саме на підставі вмотивованого рапорту, погодженого з керівником органу (закладу, установи) поліції, вмотивований рапорт подається в день виходу поліцейського на службу. Отже, у разі наявності поважних причин неявки позивача на 2 етап перевірки, він мав можливість за мотивованим рапортом прибути після встановленого терміну для здачі заліків. Разом з тим, з пояснень відповідача та матеріалів справи слідує, що від позивача не надійшло відповідного рапорту та не було пред`явлено будь-яких документів, які підтверджують поважні причини неявки на другий етап перевірки.

Відповідно до пункту 10 Розділу 1 Положення №50 до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які: порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки; отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Таким чином, у разі отримання незадовільної оцінки із службової підготовленості поліцейські притягаються до дисциплінарної відповідальності.

Відповідно до статті 19 Закону України «Про Національну поліцію України» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службова дисципліна дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України. Присяги поліцейського, наказів керівників.

У відповідності до статті 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення відповідно до вимог статті 19 Дисциплінарного Статуту Національної поліції України, дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка: 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільні відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, утому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього.

Відповідно до частини дванадцятої статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

Отже, за умови діючого стягнення у вигляді зауваження, при здійсненні нового дисциплінарного проступку до поліцейського має бути застосоване наступне, суворіше стягнення у вигляді догани, що було застосовано до позивача у відповідності до законодавства.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 14.12.2018 №2558 «Про покарання працівників СВ Бережанського ВП ГУНП в Тернопільській області» до ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Частиною першою статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що строк дії дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження становить два місяці. Позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності 02.01.2019 і встановлений двомісячний строк для зняття попереднього стягнення ще не сплив.

Відтак, апеляційний суд погоджується з поясненнями представника відповідача та третьої особи, що при виборі виду стягнення, за даних умов, відповідач мав застосувати наступне за суворістю стягнення після зауваження, тобто догану.

Разом з тим, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 02.01.2019 №2 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників поліції та зменшення розміру щомісячних премій» ОСОБА_1 було оголошено догану за «повторну нездачу заліків із службової підготовленості».

Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 29.12.2017 №3727 «Про зменшення розміру щомісячної премії співробітникам ГУНП в Тернопільській області» за отримання оцінки «незадовільно» за підсумками 2017 навчального року ОСОБА_1 зменшено щомісячне преміювання на 15% за один місяць.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Згідно із частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у висновку за результатами службового розслідування зазначаються, серед іншого, зазначається, обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку.

Відповідно до Висновку службового розслідування за фактом отримання незадовільної оцінки зі службової підготовки за підсумками 2018 навчального року від 28.12.2018 дисциплінарною комісією встановлено, що «за підсумками проведення перевірки стану службової підготовленості за 2017 навчальний рік, ряд працівників, в тому числі і позивач, співробітників отримали повторну оцінку «незадовільно» та в свою чергу впродовж 2018 року не вжили заходів підвищення знань, умінь, навичок та професійних заходів поліцейських».

За наслідками наведеного комісія уважала би «За порушення вимог наказу МВС України від 26.01.2016 №50 «Про затвердження Положення про організацію службової підготовленості Національної поліції України», повторну нездачу заліків із службі підготовленості за 2017-2018 навчальні роки та статті 1 розділу І Дисциплінарного статуту Національної поліції України, оголосити догану майору поліції Бартошку ОСОБА_3 Михайловичу, старшому слідчому слідчого відділення Бережанського відділу поліції ГУНП в Тернопільській області».

Таким чином, як слідує з висновку службового розслідування та оскаржуваного наказу, позивача повторно притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани не за повторне правопорушення під час дії попереднього, відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 14.12.2018 №2558, а за повторну нездачу заліків із службової підготовленості за 2017-2018 навчальні роки.

Отже, цілком правильним є висновок суду першої інстанції, що за таких обставин, відсутня повторність дисциплінарних проступків у діях позивача.

Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 №260 затверджено порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МАС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).

Пунктом 12 розділу ІІ Порядку №260 визначено, що керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції. Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення. Виплата премій поліцейським здійснюється за наказами керівників органів поліції. У випадку допущення поліцейськими проступків, які впливають на розмір премії, до наказу вносяться відповідні зміни та проводиться перерахунок премії в наступному місяці.

При цьому, відповідно до частини п`ятої статті 23 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у місяці виконання дисциплінарного стягнення поліцейського може бути позбавлено премії повністю або частково в порядку, визначеному Міністерством внутрішніх справ України.

З наведеного можна дійти висновку, що дисциплінарне стягнення застосовується за вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, а в місяці накладення дисциплінарного стягнення до поліцейського може також бути позбавлено премії повністю або частково. У інших випадках, керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та у межах затверджених асигнувань.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Враховуючи обґрунтування Висновку службового розслідування та оскаржуваного наказу суд вважає, що зменшення позивачу щомісячного преміювання на 15% за один місяць, відповідно до наказу від 29.12.2017 №3727, не являлося дисциплінарним стягненням в розумінні статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в тому числі тим, в якого не закінчився строк дії, а тому відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 допустив повторність дисциплінарних проступків за повторну нездачу заліків із службової підготовленості за 2017-2018 навчальні роки.

Інші підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності (оголошення зауваження) при оголошенні позивачу догани, відповідачем не розглядалися та не враховувалися, також ними не обґрунтовувався оскаржуваний наказ.

Доводи апелянта в тій частині, що некоректне формулювання в оскарженому наказі підстави притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності не спростовує ані факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку, ані законності застосування виду стягнення у вигляді догани, оскільки в діях ОСОБА_1 присутня повторність скоєння дисциплінарних проступків, так і повторність не здачі заліків зі службової підготовленості протягом 2017-2018 років, не можуть слугувати підставою для підтвердження правомірності оскаржуваного наказу в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення, оскільки відповідач, як суб`єкт владних повноважень повинен діяти у чіткій відповідності до вимог чинного законодавства, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Колегія суддів наголошує, що в Рішенні від 20.11.2011 у справі «Рисовський проти України» (п. 70, 71) ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. На державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, interalia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити колишню «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням обставин справи, судом апеляційної інстанції встановлено, що своїми діями Головне управління Національної поліції в Тернопільської області не дотрималося принципу «належного урядування».

Доводи апеляційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судом першої інстанцій. Апеляційна скарга не містять інших обґрунтувань ніж ті, які були зазначені (наведені) під час розгляду справи судом першої інстанції та з урахуванням яких судом вже надавалась оцінка. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права апеляційна скарга позивача не містить.

Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Згідно з частиною другою статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ч.3 ст.243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Тернопільської області залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 08 травня 2019 року без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
О. Б. Заверуха
Повне судове рішення складено 20 вересня 2019 року.