Справа № 826/11709/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

представника позивача Назарця Д.А.,

представника ГУ ДФС у м. Києві Музики В.Ф.,

представника ГУ ДФС у Київській області Рудніцького О.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Головного управління ДФС у Київській області та Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 травня 2019 року (повний текст рішення складено 05.06.2019, суддя Каракашьян С.К.) у справі за позовом приватного підприємства "Перемога-Трейд" до Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною та скасування податкової вимоги №11403-17 від 23.01.2018, -

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство "Перемога-Трейд" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у Київській області, в якому (з врахуванням заяви про уточнення позовних вимог) просило:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №11403-17 від 23 січня 2018 року, видану Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві;

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд», а саме: дії від 18.10.2016, якими Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві вилучило з ІКП позивача суму переплати з ПДВ у розмірі 14318643,06 грн. та визначило суму недоїмки у розмірі 430680,94 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 травня 2019 року позов задоволено повністю; визнано протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податку на додану вартість приватного підприємства "Перемога Трейд" 18.10.2016 запису про зменшення суми переплати податку на додану вартість на підставі податкової декларації № та уточнюючому розрахунку № на суму 14318643,10 грн. та визначення суми недоїмки у розмірі 430680,94 грн.; визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДФС у м. Києві від 23.01.2018 №11403-17.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, Головне управління ДФС у м. Києві подало апеляційну скаргу, у якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.05.2019 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

В апеляційній скарзі Головне управління ДФС у м. Києві вказує, що в спірній ситуації вбачаються послідовні та чіткі дії контролюючого органу, та враховуючи подачу позивачем великої кількості декларацій, котрі в подальшому неодноразово змінювалися уточнюючими розрахунками, це і призвело до ускладнення, що виникло. Апелянт зазначає, що суд першої інстанції підійшов до розгляду справи однобоко, повністю відкинувши доводи відповідачів, та при цьому не зазначаючи, чому саме ці доводи не були прийняті.

Також, не погоджуючись із вказаним рішенням, Головне управління ДФС у Київській області подало апеляційну скаргу, у якій, вказуючи на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 27.05.2019 в частині задоволення позовних вимог до ГУ ДФС у Київській області та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог до ГУ ДФС у Київській області у повному обсязі.

В апеляційній скарзі Головне управління ДФС у Київській області вказує, що суд першої інстанції з невідомих підстав відділив факт наявності в інтегрованій картці платника переплати, яка і являлася сумою заявленою до відшкодування, від факту зменшення суми бюджетного відшкодування та спрямування вказаної суми в рахунок збільшення податкового кредиту, що свідчить про некомпетентний підхід до розгляду справи, оскільки судом взагалі не досліджено процедуру бюджетного відшкодування, та суть податкового кредиту.

Також, апелянт зазначає, що 19.04.2019 позивач звернуся до суду першої інстанції з заявою про уточнення позовних вимог, яка за своєю суттю та правовою природою є заявою про збільшення позовних вимог, а враховуючи те, що 19.10.2018 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.10.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті, строк для подання заяви про збільшення позовних вимог сплив 19.10.2018. Однак, не зважаючи на ст.47 КАС України, норми процесуального права, судом першої інстанції з порушенням було прийнято до розгляду та задоволено вищевказану заяву.

16.09.2019 від позивача до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційні скарги, у якому приватне підприємство "Перемога-Трейд" просить залишити апеляційні скарги відповідачів без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відзиві позивач вказує, що задоволення судом позовних вимог не призводить до спотворення показників, які мають бути наведені у ІКП позивача, не призводить до зникнення у позивача податкового боргу в розмірі 370720,29 грн. та нарахованої пені в розмірі 59960,65 грн. (разом 430 681 грн.). Суд першої інстанції абсолютно точно встановив, що згідно інтегрованої картки платника податків Позивача станом на 19.11.2015 за позивачем обліковувався податковий борг з податку на додану вартість в розмірі 370 720,29 грн. Податковою декларацією з ПДВ за жовтень 2015 року поданою та зареєстрованою 19.11.2015 за № позивач задекларував до відшкодування з бюджету суму у розмірі 14 749 324 грн. Органи державної фіскальної служби вірно відобразили у ІКП Позивача ту обставину, що станом на початок року (31.12.2015) переплата з ПДВ Позивача становила 14 318 643,1 грн (тобто, сума переплати заявлена на відшкодування з бюджету, зменшена на суму податкового боргу з пенею: 14 749 324 - 14 318 643,1 = 430 681 грн (податковий борг 370 720,29 + пеня 59960,65 грн). Станом на 31.12.2015 у ІКП позивач було вірно зазначено, що позивач має переплату у сумі 14 318 643 грн (сума переплати за мінусом податкового боргу та пені). Однак, Головне управління ДФС у Київській області вчинило протиправну дію, коли без жодної підстави викреслило з ІКП позивача суму переплати у розмір; 14 318 643 грн, залишивши лише суму податкового боргу 430 681 грн., що спричинило неправильне відображення у ІКП показників уточнюючого розрахунку з ПДВ від 18 жовтня 2016 року.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, думку представника позивача та думки представників відповідачів, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційних скарг та відзиву на них, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції з матеріалів справи встановлено, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві направлено приватному підприємству «Перемога Трейд» податкову вимогу від 23.01.2018 №11403-17, відповідно до якої станом на 22 січня 2018 року сума податкового боргу з податку на додану вартість ПП «Перемога Трейд» становить 15180004,94 грн.

Вважаючи вказану податкову вимогу протиправною та такою, що підлягає скасуванню, а також протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд», а саме: дії від 18.10.2016, якими Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві вилучило з ІКП позивача суму переплати з ПДВ у розмірі 14318643,06 грн. та визначило суму недоїмки у розмірі 430680,94 грн., позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв'язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення даного позову, виходячи з наступного.

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України передбачено, що платник податків зобов'язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

За визначенням підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Відповідно до пункту 36.1. статті 36 Податкового кодексу України податковим обов'язком визнається обов'язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.

Згідно приписів пункту 38.1. та 38.2 статті 38 Податкового кодексу України виконанням податкового обов'язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов'язань у встановлений податковим законодавством строк.

Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством, - податковим агентом, або представником платника податку.

Крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов'язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов'язання та/або пені вважається узгодженою. (пункт 54.1 статті 54 Податкового кодексу України).

Відповідно до пункту 57.1. статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов'язаний самостійно сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов'язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Відповідно до пункту 59.5 статті 59 Податкового кодексу України У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

З письмових пояснень Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області пояснень від 25.03.2019 вбачається, що заборгованість ПП «Перемога Трейд» з податку на додану вартість виникла у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок та складається з:

- 14749324 грн. - податку, який нараховано 19.08.2017 на підставі уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 19.08.2017 терміном сплати 19.08.2017 за 01.10.2015;

- 430156,55 грн. - податку, який нараховано 18.10.2016 на підставі уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № від 18.10.2016 терміном сплати 18.10.2016 за 01.10.2015;

- 99,33 грн. (пеня) - нарахування пені на борг минулих років, відповідно до пп. 129.1.1 п. 129.1 ст.129 ПКУ.

Відповідно до п.49.4 ст.49 Податкового кодексу України платники податків, що належать до великих та середніх підприємств, подають податкові декларації контролюючому органу в електронній формі з дотриманням вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису.

Пунктом 50.1 ст.50 Податкового кодексу України визначено, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених ст.102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.

Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов'язання минулих податкових періодів, зобов'язаний, за винятком випадків, установлених п. 50.2 цієї статті:

а) або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до ст. 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;

б) або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов'язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п'яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов'язання з цього податку.

Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період або подає у наступних податкових періодах уточнюючу декларацію внаслідок виконання вимог п.169.4 ст.169 цього Кодексу, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.

Згідно п.1-5 розд. IV Порядку №21 у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 глави 9 розділу II Кодексу) платник податку самостійно виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним декларації, він зобов'язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої декларації за формою, встановленою на дату подання уточнюючого розрахунку.

Внесення змін до податкової звітності за результатами самостійного виявлення помилок здійснюється у порядку, визначеному статтею 50 розділу II Кодексу.

У разі виправлення помилок у рядках поданої раніше декларації, до яких повинні додаватися додатки, до уточнюючого розрахунку повинні бути додані відповідні додатки, що містять інформацію щодо уточнених показників.

Не може бути зменшена сума податкових зобов'язань, яка не була сплачена до бюджету в минулих звітних (податкових) періодах, у зв'язку з повним або частковим списанням податкового боргу.

Зміна напряму узгодженого бюджетного відшкодування за рішенням платника податку здійснюється шляхом подання до контролюючого органу уточнюючого розрахунку до декларації за звітний (податковий) період, в якому було задеклароване таке бюджетне відшкодування.

Розділом VI Порядку №21 визначено порядок заповнення уточнюючого розрахунку.

Уточнюючий розрахунок може бути поданий у спосіб, визначений в абзаці четвертому пункту 50.1 статті 50 розділу II Кодексу.

У графі 4 відображаються відповідні показники декларації звітного періоду, що виправляється. У разі якщо до декларації за цей звітний період раніше вносилися зміни, у графі 4 відображаються відповідні показники графи 5 останнього уточнюючого розрахунку, який подавався до декларації звітного (податкового) періоду, що виправляється. У графі 5 уточнюючого розрахунку відображаються відповідні показники з урахуванням виправлення. У графі 6 відображається сума помилки (абсолютне значення).

У разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх звітних періодах не вплинуло на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за один звітний період, в якому вносяться відповідні зміни. Такий уточнюючий розрахунок може бути поданий у спосіб, визначений в абзаці четвертому пункту 50.1 статті 50 розділу II Кодексу. Значення графи 6 рядка 21 уточнюючого розрахунку (як збільшення, так і зменшення) враховується у рядку 16.2 декларації за звітний період, у якому подано такий уточнюючий розрахунок.

У разі виправлення значення рядка 21 декларації, яке у майбутніх періодах впливатиме на значення рядка 18 чи рядка 20.2, уточнюючий розрахунок подається за кожний звітний період, у якому значення рядка 21 декларації впливало на значення рядка 18 чи рядка 20.2.

Платник податків, який самостійно виявляє факт заниження податкового зобов'язання минулих податкових періодів, зобов'язаний сплатити штраф, нарахований відповідно до абзацу четвертого пункту 50.1 статті 50 розділу II Кодексу. Сума нарахованого штрафу відображається у графі 6 рядка 18.1.

У разі виправлення помилок у рядках поданої раніше декларації, до яких повинні додаватися додатки, до уточнюючого розрахунку повинні бути додані відповідні додатки, що містять інформацію щодо уточнених показників.

Порядком ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування, затвердженим наказом Міністерства фінансів України 07 квітня 2016 року №422, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20 травня 2016 року за №751/28881 визначено організацію діяльності з ведення органами ДФС України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування.

Згідно п.2 цього порядку інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Облікова операція - дія в ІКП, яка призводить до змін облікових показників.

Оперативний облік - процес відображення, систематизації та узагальнення первинних показників через їх перетворення в облікові показники в ІКП.

Відповідно до п.1 ч.3 розд.3 Порядку за алгоритмами арифметичного та логічного контролю здійснюється перевірка Звітних документів та відповідні показники відображаються в ІКП, якщо вони відповідають умовам рознесення. У разі виявлення помилок для Звітних документів, допущених при перенесенні даних до інформаційної системи ДФС з паперових носіїв, відповідальним за внесення даних надається інформація про помилку для внесення вірних даних в підсистемі, що забезпечує обробку податкової звітності та платежів у терміни, встановлені Регламентом комп'ютерної обробки. Виправлення помилок здійснюється до настання граничного терміну сплати. В ІКП відображаються нові показники Звітних документів.

Згідно п.1, 2 ч.4 розд.4 Порядку для відображення в ІКП даних Звітних документів використовуються облікові показники (операції) щодо нарахування/ зменшення/ збільшення/ виключення з обліку. Звітні документи зі статусом «Повністю введено» (крім документів зі станами обробки «Вважається неподаним» або «Історія подання») автоматично обробляються інформаційною системою органів ДФС в частині відображення даних, що впливають на стан розрахунків платника із бюджетом, в ІКП.

Дані Звітних документів зі статусом «Повністю введено», поданих платниками у законодавчо встановлені терміни для такого подання, а також поданих з порушенням термінів подання, але до настання граничного строку сплати грошового зобов'язання за такими Звітними документами, відображаються в ІКП датою, що відповідає даті граничного терміну сплати грошових зобов'язань за такими Звітними документами.

Дані Звітних документів зі статусом «Повністю введено», поданих платниками після настання граничного строку сплати грошового зобов'язання, а також дані уточнюючих Звітних документів та дані Звітних документів, поданих за звітний (податковий) період, на який припадає дата ліквідації платника, відображаються в ІКП датою подання таких Звітних документів до органу ДФС. При цьому за уточнюючими Звітними документами в ІКП відображається різниця між грошовим зобов'язанням, зазначеним у поданому раніше Звітному документі, та грошовим зобов'язанням, розрахованим з урахуванням виявлених платником помилок, штрафу та пені (у разі заниження грошового зобов'язання), визначені самостійно платником, якщо інше не передбачено формою Звітного документа.

Як вбачається з матеріалів справи, та не заперечується сторонами по справі, ПП «Перемога Трейд» подано податкову декларацію за жовтень 2015 року від 19.11.2015 №, відповідно до якої в рядку 20.2 задекларовано суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника в банку в розмірі 14749324 грн.

При цьому, Головним управлінням ДФС у Київській області не заперечувалось правомірне визначення позивачем таких даних.

Згідно інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд» станом на 19.11.2015 за позивачем обліковувався податковий борг з податку на додану вартість в розмірі 370720,29 грн., відповідно ПП «Перемога Трейд» 20.11.2015 збільшено переплату в розмірі 14378603,7 грн. Сальдо на початок року (31.12.2015 ) - переплата 14318643,1 грн.

18 жовтня 2016 року у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок позивачем подано уточнюючий податковий розрахунок № до декларації з ПДВ за жовтень 2015 року, відповідно до якого позивач переніс у рядок 21 податкової декларації суму 14749324,00 грн. з рядка 20.2, чим змінив бюджетне відшкодування заявивши про зарахування від'ємного значення з ПДВ до складу податкового кредиту.

В інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд» вищезазначену дію 18.10.2016 відображено, як зменшення бюджетного відшкодування на рахунках у банку згідно уточнюючого розрахунку № та зменшено переплату податку на підставі податкової декларації № та уточнюючому розрахунку № на суму 14318643,10грн. та визначено суму недоїмки у розмірі 430680,94грн.

Відповідно до листа Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 25.03.2019 «Про надання інформації», відповідач зазначає, що у зв'язку із наявністю станом на 19.11.2015 за ПП «Перемога Трейд» податкового боргу в розмірі 370720,29 грн. у зв'язку зі сплатою вказаного боргу за рахунок переплати , яка виникла на підставі декларації ПДВ за жовтень 2015 було нараховано пеню в розмірі 59960,65 грн., відтак, у платника податків виникли подальші відмінності в облікових картках, що призвели до виникнення боргу станом на 31.12.2016.

Однак, такі пояснення є необґрунтованими, оскільки вказаний борг та пеня погашені за рахунок переплати, а уточнюючий розрахунок не зменшує вказану суму, а змінює напрямок бюджетного відшкодування шляхом зарахування до складу податкового кредиту.

Колегія суддів зазначає, що станом на 31.12.2015 у ІКП позивач було вірно зазначено, що позивач має переплату у сумі 14 318 643 грн. (сума переплати за мінусом податкового боргу та пені), однак, Головне управління Державної фіскальної служби у Київській області вчинило протиправні дії, коли без жодної підстави викреслило з ІКП позивача суму переплати у розмір; 14 318 643 грн., залишивши лише суму податкового боргу 430 681 грн., що, в свою чергу, спричинено неправильним відображенням у ІКП показників уточнюючого розрахунку з ПДВ від 18 жовтня 2016 року у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок № до декларації з ПДВ за жовтень 2015 року, відповідно до якого позивач переніс у рядок 21 податкової декларації суму 14749324,00 грн. з рядка 20.2, чим змінив бюджетне відшкодування, заявивши про зарахування від'ємного значення з ПДВ до складу податкового кредиту наступних періодів.

У податковій декларації з ПДВ Позивача за жовтень 2015 року у рядку 23.2 («підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку») було зазначено суму 14 749 324 грн.

Подавши у жовтні 2016 року уточнюючий розрахунок, позивач відмовився від бюджетного відшкодування, але натомість заявив про зарахування від'ємного значення з ПДВ до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду.

Тобто, позивач в уточнюючому розрахунку переніс у рядок 21 податкової декларації суму 14 749 324,00 грн., прибравши її з рядка 20.2 податкової декларації, що, в свою чергу, без будь-яких на те підстав, призвело до зникнення у позивача переплати з ПДВ взагалі.

Колегія суддів вважає безпідставним зменшення податкового кредиту позивача, без прийняття Головним управлінням Державної фіскальної служби у Київській області жодних рішень, внаслідок довільного тлумачення співробітниками податкового органу поданої заяви про зміну напрямку бюджетного відшкодування.

При цьому, позбавлення позивача права на податковий кредит є позбавленням позивача майна, яке здійснено без будь - якого рішення уповноваженого на те органу, та без згоди позивача.

Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про безпідставне внесення до інтегрованої картки платника податку на додану вартість позивача 18.10.2016 запису про зменшення суми переплати податку на додану вартість.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить висновку про протиправність дій Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податку на додану вартість приватного підприємства "Перемога Трейд" 18.10.2016 запису про зменшення суми переплати податку на додану вартість на підставі податкової декларації № та уточнюючому розрахунку № на суму 14318643,10 грн. та визначення суми недоїмки у розмірі 430680,94 грн.

Колегія суддів також зазначає, що у рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 січня 2019 року у справі №810/1437/17 (залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24 липня 2019 року) (набрало законної сили 24 липня 2019 року) повністю задоволено адміністративний позов ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД» до Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області, Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві та Державної фіскальної служби України та:

- визнано протиправною бездіяльність Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області щодо неприйняття податкової звітності з ПДВ та невідображення даних такої податкової звітності в інтегрованій картці платника податків ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД», а саме: уточнюючого розрахунку податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок від 18 жовтня 2016 року за жовтень 2015, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2015 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2015 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за січень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за лютий 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за березень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за квітень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за травень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за липень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційнім номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за вересень 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за жовтень 2016 від 02 листопада 2016 року, реєстраційний номер ; податкової декларації з податку на додану вартість за листопад 2016 від 18 жовтня 2016 року, реєстраційний номер ;

- зобов'язано Державну податкову інспекцію у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві відобразити (рознести) дані податкової звітності, поданої позивачем, в інтегровану картку платника податків ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД», а саме: уточнюючий розрахунок від 19 серпня 2017 року за жовтень 2015; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за листопад 2015; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за грудень 2015 року; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за січень 2016; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за лютий 2016; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за березень 2016; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за квітень 2016; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за травень 2016; уточнюючий розрахунок від 30 серпня 2017 року за червень 2016; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за липень 2016; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за серпень 2016; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за вересень 2016; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за жовтень 2016 року; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за листопад 2016 року; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за грудень 2016; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за січень 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за лютий 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за березень 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року квітень 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за травень 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року червень 2017; уточнюючий розрахунок від 31 серпня 2017 року за липень 2017; уточнюючий розрахунок від 20 вересня 2017 року за серпень 2017;

- зобов'язано Державну податкову інспекцію у Шевченківському районі Головного управління ДФС у м. Києві збільшити у системі електронного адміністрування: суму податку на додану вартість на яку ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від'ємного значення у таких періодах на суму таких показників: за жовтень 2015 - на суму 14 749 324 грн.; за листопад 2015 - на суму 14 454 446 грн.; за грудень 2015 - на суму 15 022 565 грн.; за січень 2016 - на суму 15 345 690 грн.; за лютий 2016 - на суму 15 352 403 грн.; за березень 2016 - на суму 15 363 327 грн.; за квітень 2016 - на суму 15 371 021 грн.; за травень 2016 - на суму 15 371 688 грн.; за червень 2016 року на суму 15 371 688 грн.; за липень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за серпень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за вересень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за жовтень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за листопад 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за грудень 2016 - на суму 15 395 271 грн; за січень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за лютий 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за березень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за квітень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за травень 2017 - на суму 15 395 688 грн.; за червень 2017- на суму 15 395 688 грн.; за липень 2017 - на суму 15 395 688 грн.; за серпень 2017 - на суму 15 395688 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість;

- зобов'язано Державну фіскальну службу України збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від'ємного значення, у таких періодах, на суму таких показників: за жовтень 2015 - на суму 14 749 324 грн.; за листопад 2015 - на суму 14 454 446 грн.; за грудень 2015 - на суму 15 022 565 грн.; за січень 2016 - на суму 15 345 690 грн.; за лютий 2016 - на суму 15 352 403 грн.; за березень 2016 - на суму 15 363 327 грн.; за квітень 2016 - на суму 15 371 021 грн.; за травень 2016 - на суму 15 371 688 грн.; за червень 2016 - на суму 15 371 688 грн.; за липень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за серпень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за вересень 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за жовтень 2016 на суму 15 454 987 грн.; за листопад 2016 - на суму 15 454 987 грн.; за грудень 2016 - на суму 15 395 271 грн.; за січень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за лютий 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за березень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за квітень 2017 - на суму 15 395 271 грн.; за травень 2017 - на суму 15 395 688 грн.; за червень 2017- на суму 15 395 688 грн.; за липень 2017 - на суму 15 395 688 грн.; за серпень 2017 - на суму 15 395 688 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

У постанові від 24 липня 2019 року Шостий апеляційний адміністративний суд зазначив, що: «ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД» 18 жовтня 2016 року подало до Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області уточнюючий розрахунок податкових зобов'язань з податку на додану вартість у зв'язку з виправленням самостійно виявлених помилок №. Уточнюючим розрахунком виправлялася помилка та показники за жовтень 2015 року. Разом із уточнюючим розрахунком 18 жовтня, а також 02 листопада та 20 грудня 2016 року позивач подав відповідачу податкові декларації з податку на додану вартість за такі періоди: за листопад 2015 реєстраційний номер ; за грудень 2015 реєстраційний номер ; за січень 2016 реєстраційний номер ; за лютий 2016 реєстраційний номер ; за березень 2016 реєстраційний номер ; за квітень 2016 реєстраційний номер ; за травень 2016 реєстраційний номер ; за червень 2016 реєстраційний номер ; за липень 2016 реєстраційний номер ; за серпень 2016 реєстраційний номер ; за вересень 2016 реєстраційний номер ; за жовтень 2016 реєстраційний номер ; за листопад 2016 реєстраційний номер ….Не прийняття Києво-Святошинською об'єднаною державною податковою інспекцією Головного управління ДФС у Київській області уточнюючого розрахунку за жовтень 2015 року (№ ), поданого 18 жовтня 2016 року підтверджується тим, що виправлені цим уточнюючим розрахунком показники не відображено у Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ. Отже, матеріалами справи підтверджено, що існує невідповідність інформації, що зберігається у інформаційній системі, показникам первинних документів позивача. Натомість, під час розгляду справи відповідачем не доведено правомірність дій Києво-Святошинської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області щодо неприйняття податкової звітності з ПДВ та не відображення даних такої податкової звітності в інтегрованій картці платника податків ПП «ПЕРЕМОГА-ТРЕЙД»».

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи, що підставою для направлення Головним управління Державної фіскальної служби у м. Києві податкової вимоги від 23.01.2018 №11403-17 слугували протиправно змінені дані інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд», з метою повного захисту порушених прав позивача, необхідно визнати протиправною та скасувати таку податкову вимогу.

При цьому, колегія суддів зазначає, що задоволення позовних вимог не призведе до спотворення показників, які мають бути наведені у ІКП позивача, не призведе до зникнення у позивача податкового боргу в розмірі 370720, 29 грн. та нарахованої пені в розмірі 59960,65 грн. (разом 430 681 грн.).

В даному випадку, задоволення позовних вимог призведе лише до відновлення у ІКП вірних показників з ПДВ позивача, тобто, до повернення позивачу показника переплати з ПДВ у розмірі 14 318 643 грн, з урахуванням наявності податкового боргу у сумі 430 681 гри, який цілком вірно зменшує заявлену позивачем суму переплати у 14 749 324 грн.

Відтак, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно та обґрунтовано визнано протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податку на додану вартість приватного підприємства "Перемога Трейд" 18.10.2016 запису про зменшення суми переплати податку на додану вартість на підставі податкової декларації № та уточнюючому розрахунку № на суму 14318643,10 грн. та визначення суми недоїмки у розмірі 430680,94 грн.; визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Головного управління ДФС у м. Києві від 23.01.2018 №11403-17.

Разом з тим, колегія суддів бере до уваги доводи Головного управління ДФС у Київській області про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме ст. 47, 166 КАС України, та зазначає наступне.

Частиною першою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що крім прав та обов'язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п'ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 166 Кодексу адміністративного судочинства України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Згідно з ч. 1 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити, зокрема, підстави заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду (ч. 2 ст. 167 Кодексу адміністративного судочинства України).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 30.08.2018 відкрито спрощене провадження у справі №826/11709/18 та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.10.2018.

Згідно протоколу судового засідання від 19.10.2018 суд роз'яснив, що допустив помилку в ухвалі про відкриття провадження, суд ухвалив провадження розглядати в порядку загального провадження, та пояснив, що 19.10.2018 відбувається підготовче судове засідання (а.с.139. т.1).

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.10.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті.

З матеріалів справи вбачається, що 19.04.2019 позивач звернуся до суду першої інстанції з заявою про уточнення позовних вимог, яка за своєю суттю та правовою природою є заявою про збільшення позовних вимог у якій заявляє, на відміну від позовної заяви, вже дві позовних вимоги, а саме: визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №11403-17 від 23 січня 2018 року, видану Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві; - визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд», а саме: дії від 18.10.2016, якими Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві вилучило з ІКП позивача суму переплати з ПДВ у розмірі 14318643,06 грн. та визначило суму недоїмки у розмірі 430680,94 грн. (а.с.221-224, т.2).

Однак, враховуючи те, що 19.10.2018 ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті, строк для подання заяви про збільшення позовних вимог сплив 19.10.2018.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що в порушення ст.47, 166, 167 КАС України судом першої інстанції з було прийнято до розгляду вказану заяву та задоволено позовні вимоги в повному обсязі, з урахуванням заяви від 19.04.2019.

Колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції, відповідно до вимог процесуального закону, мав повернути позивачу без розгляду уточнену заяву від 19.04.2019, однак, оскільки позовні вимоги, як з'ясовано колегією суддів при дослідженні обставин справи, є пов'язаними, та задоволення позовної вимоги про визнання протиправною та скасування податкової вимоги №11403-17 від 23 січня 2018 року є неможливим без визнання протиправними дій Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області щодо внесення до інтегрованої картки платника податків ПП «Перемога Трейд», а саме: дії від 18.10.2016, якими Головне управління Державної фіскальної служби у м. Києві вилучило з ІКП позивача суму переплати з ПДВ у розмірі 14318643,06 грн. та визначило суму недоїмки у розмірі 430680,94 грн., колегія суддів, виходячи із завдань адміністративного судочинства, приходить висновку, що з метою належного та повного захисту порушених прав позивача, з метою перевірки відповідності оскаржуваних рішення та дій відповідачів вимогам ст. 2 КАС України, суд першої інстанції мав, у відповідності до положень КАС України, вийти за межі позовних вимог та прийняти рішення про визнання протиправними таких дій Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області.

Разом з цим, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 317 КАС України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права є обов'язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими; 3) справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов'язки осіб, які не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Відтак, порушення судом першої інстанції положень ст.47, 166, 167 КАС України не є обов'язковою підставою, визначеною ч. 3 ст. 317 КАС України, для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, враховуючи, також, що такі порушення не призвели до неправильного вирішення справи.

Відповідно до положень ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм матеріального права, судом з'ясовано всі обставини, що мають значення для справи, а порушення судом першої інстанції норм процесуального права не призвели до неправильного вирішення справи, а апелянтом не наведено доводів на спростування правильності висновків суду першої інстанції, підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Головного управління ДФС у Київській області та Головного управління ДФС у м. Києві залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 22 травня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 19 вересня 2019 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов