Справа № 560/2602/19
Суддя: Козачок І.С.
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2602/19
УХВАЛА

23 вересня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Козачок І.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області про скасування наказу та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області про скасування наказу №766/04к від 08.06.2016 року та стягнення моральної шкоди в сумі 30000 грн.

Разом з позовною заявою від позивача надійшло клопотання, про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та поновлення строку звернення до суду, яка обґрунтована тим, що позивач раніше вже зверталась до суду в межах строку звернення.

Суд встановив, що 08 червня 2016 року Головним територіальним управлінням юстиції у Хмельницькій області прийнято наказ №766/04к відповідно до якого ОСОБА_1 , начальнику Летичівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області, за неналежне виконання службових обов`язків оголошено догану.

30 червня 2016 року ОСОБА_1 звернулась до Хмельницького міськрайонного суду з адміністративний позовом до Головного територіального управлінням юстиції у Хмельницькій області про скасування дисциплінарного стягнення та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 20 липня 2016 року провадження у вищевказаній справі закрито та роз`яснено позивачу право на звернення в порядку і на підставах, визначених Кодексом адміністративного судочинства України до відповідного адміністративного суду.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку, ухвалою апеляційного суду Хмельницької області від 06 вересня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, а ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 20 липня 2016 року залишено без змін.

27 вересня 2016 року ОСОБА_1 також звернулась і до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом з тими ж позовними вимогами, однак ухвалою суду від 30 вересня 2016 року позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без розгляду в зв`язку з пропуском місячного строку на звернення до суду встановленого КАС України.

Крім цього, у вересні 2016 року ОСОБА_1 подала касаційну скаргу в якій просила скасувати ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 20 липня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 06 вересня 2016 року.

06 лютого 2018 року Великою Палатою Верховного Суду прийнято постанову, якою касаційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 20 липня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Хмельницької області від 06 вересня 2016 року без змін.

04 квітня 2018 року ОСОБА_1 повторно звернулась до Хмельницького окружного адміністративного суду з аналогічним позовом. Суд ухвалою від 24 квітня 2018 року залишив позовну заяву без розгляду у зв`язку з відсутністю обставин та доказів, які доводять поважність причин пропуску строку звернення позивача до суду.

Позивач зазначає, що зверталась до суду в межах передбаченого законом місячного строку звернення. Крім цього, подала виписку з амбулаторної картки №1/2341 з якої вбачається, що у період з 2016 року по 2018 рік ОСОБА_1 перебувала на амбулаторному та стаціонарному лікуванні у Летичівській ЦРЛ. Проходила обстеження в Хмельницькій обласній лікарні в онкодиспансері. З грудня по січень 2018 року знаходилась в неврологічному відділенні Летичівської ЦРЛ., з 18 січня по 24 січня 2018 року перебувала на лікуванні в гінекологічному відділені. Згідно рекомендацій потребує фізичного та психологічного спокою, санаторно-курортного та реабілітаційного лікування, консультацій невролога та контроль МРТ в динаміці.

Враховуючи ці обставини, суд вважає можливим клопотання позивача задоволити та визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду зважаючи на наступне.

Відповідно до частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року (Конвенція), закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) розуміється здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Статтею 6 Конвенції встановлено, що справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди мають дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.

Так, з Рішення Європейського Суду з прав людини по справі "Іліан проти Туреччини" слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що "у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення".

Водночас у справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 §1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Відтак, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, оскільки застосування правила пропуску строку звернення до суду залежить від обставин справи. Під цим слід розуміти вагомість права, про захист якого особа звернулася до суду.

Встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Відтак, на цей час судом встановлений факт звернення позивача до суду в межах місячного строку звернення. Крім того, враховуючи тяжкий стан здоров`я та тривале лікування, позивач не мала змоги вчасно звернутись саме до адміністративного суду з вказаним позовом а тому з метою недопущення ситуації позбавлення особи права доступу до правосуддя клопотання позивача слід задовольнити.

Адміністративний позов подано з дотриманням вимог статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України.

Підстав для залишення без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України немає.

Справа підсудна Хмельницькому окружному адміністративному суду.

Керуючись статтями 162-164, 171, 248, 257, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

клопотання ОСОБА_1 про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду задоволити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Головного територіального управління юстиції у Хмельницькій області (вул. Володимирська, 91, Хмельницький, Хмельницька область, 29001) про скасування наказу та стягнення моральної шкоди.

Розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадженнябез повідомлення учасників справи.

Надати відповідачу строк для подання відзиву на позов - 15 днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі.

Надати позивачу строк для подання відповіді на відзив - 5 днів з дня вручення йому відзиву на позов.

Надати відповідачу строк для подання до суду заперечення на відповідь позивача на відзив - 5 днів з дня вручення йому відповіді на відзив.

Копія відзиву (відповіді на відзив, заперечення) та доданих документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву (відповіді на відзив, заперечення) до суду.

До відзиву (відповіді на відзив, заперечення) додаються : 1) докази, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем; 2) документи, що підтверджують надіслання (надання) відзиву (відповіді на відзив, заперечення) і доданих доказів іншим учасникам справи.

Повідомити учасників справи про відсутність технічної можливості проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку лише з підстав порушення правил підсудності до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяІ.С. Козачок