Справа № 120/531/19-а
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

Справа № 120/531/19-а

20 вересня 2019 року

м. Вінниця

Суддя-доповідач Сьомого апеляційного адміністративного суду Граб Л.С., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вінницького апеляційного суду, апеляційного суду Вінницької області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення коштів,

В С Т А Н О В И В :

відповідно до рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.

Перевіривши додержання особою, яка подала апеляційну скаргу, вимог ст.ст. 295, 296 КАС України, суд дійшов висновку про залишення поданої апеляційної скарги без руху з таких підстав.

За приписами ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду-протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як встановлено з відомостей ЄДРС оскаржуване рішення направлено судом до ЄДРС 10.06.2019, оприлюднено 12.06.2019, однак апеляційна скарга подана позивачем 17.09.2019, а отже подана поза межами строку на апеляційне оскарження.

При цьому, позивач в описовій частині апеляційної скарги зазначила, що якщо суд дійде висновку про пропущення нею строку, то просить цей строк поновити, посилаючись на те, що повний текст судового рішення отриманий останньою лише 04.09.2019.

Відповідно до п.1 ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

Так, поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

В рішенні у справі «Нешев проти Болгарії» від 28 жовтня 2004 року Європейський суд з прав людини зазначає, що безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність. Сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Частиною першою статті 45 КАС України регламентовано, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Так, з матеріалів справи слідує, що позивачем пропущено строки на апеляційне оскарження, встановлені ст. 295 КАС України. При цьому, остання стверджує, що копію оскаржуваного рішення отримала лише 04.09.2019.

Водночас, з матеріалів справи встановлено, що про час, день та місце розгляду справи в суді першої інстанції позивача повідомлено завчасно-17.05.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Однак ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась та подала заяву про відкладення розгляду справи в зв`язку з хворобою, при цьому до заяви не долучила доказів на підтвердження обставини, що перешкоджала останній з`явитись до суду.

Слід зазначити, що до апеляційної скарги додано виписку із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого від 30.05.2019, в якій вказано, що пацієнтка з`явилася на прийом 08.05.2019, встановлено діагноз пневмонія неуточнена, хвороба негоспіталізована позалікарняна. Тобто з довідки вбачається, що пацієнт перебувала на амбулаторному лікуванні.

Вказана довідка, на думку суду, є недостатнім доказом на підтвердження того, що ОСОБА_1 через фізичний стан, викликаний хворобою не мала можливості з`явитись у судове засідання, звернутись за отриманням судового рішення, а також вчасно подати апеляційну скаргу після 30.05.2019.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, 27.06.2019 з апеляційною скаргою на дане судове рішення звернулася ліквідаційна комісія апеляційного суду Вінницької області.

Суд апеляційної інстанції в процесі підготовки до апеляційного розгляду справи направляв позивачу копію апеляційної скарги, поданої апеляційним судом Вінницької області. В свою чергу ОСОБА_2 направляла на адресу Сьомого апеляційного адміністративного суду відзив на апеляційну скаргу, датований 21.07.2019, що свідчить про те, що останній було відомо як про існування, так і про зміст рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27.05.2019.

Між тим, жодних заходів щодо отримання оскаржуваного судового рішення позивач до 04.09.2019 не вжила.

З огляду на наведене приходжу до висновку, що обставини, зазначені в апеляційній сказі позивача є недостатніми для поновлення строку на апеляційне оскарження, а тому необхідно запропонувати апелянту вказати інші додаткові підстави за їх наявності.

За змістом ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Керуючись ст.ст. 169, 295, 296, ч.3 ст.298 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Визнати неповажними наведені ОСОБА_1 підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 року у справі за адміністративним ОСОБА_3 до Вінницького апеляційного суду, апеляційного суду Вінницької області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення коштів залишити без руху.

3. Запропонувати апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

4. Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що у разі неусунення недоліків, зазначених в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

5. Копію цієї ухвали надіслати на адресу особі, яка подала апеляційну скаргу, рекомендованим листом.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Граб Л.С.