Справа № 440/3509/19
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 вересня 2019 рокум. ПолтаваСправа № 440/3509/19

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Слободянюк Н.І., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Полтавській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Прокуратура Полтавської області, Головне управління Національної поліції у Полтавській області та Секретаріат уповноваженого Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління Державної казначейської служби України у Полтавській області , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Прокуратура Полтавської області, Головне управління Національної поліції у Полтавській області та Секретаріат уповноваженого Верховної Ради України про:

- визнання протиправними дій Головного управління Державної казначейської служби України у Полтавській області щодо прийнятого рішення №13-22/3562 від 23 серпня 2019 року про відкладення безспірного списання коштів на підставі підпункту 2 пункту 9 Порядку №845 при виконанні виконавчого листа Октябрського районного суду м.Полтави від 02 серпня 2019 року по справі №554/9353/18;

- зобов`язання здійснити дії, що передбачені Порядком виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №845 від 03 серпня 2011 року, по виконанню виконавчого листа Октябрського районного суду м. Полтави від 02 серпня 2019 року у справі №554/9353/18.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У ході з`ясування вищенаведених питань судом встановлено наступне.

Частиною другою статті 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається у письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно зі статтею 43 вказаного Кодексу здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їхніми посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами), а здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

З тексту позовної заяви вбачається, що вона підписана ОСОБА_1 , /місце проживання: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , проте документів, що підтверджують адміністративну процесуальну правосуб`єктність особи, що підписала позовну заяву, до позовної заяви не додано.

Частина перша статті 161 КАС України передбачає, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Частиною другою цієї статті встановлено, що суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Отже, зі змісту наведених норм слідує, що позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, повинен до позовної заяви додати копії такої позовної заяви, а також належним чином засвідчені копії документів, доданих до позовної заяви, відповідно до кількості учасників справи. Будь-яких винятків та застережень, що стосуються звільнення позивача від обов`язку надсилати документи для іншого (-их) учаснику (-ів) справи у зв`язку з наявністю таких документів у іншого (-их) учасника (-ів) справи або з інших причин, ці норми не містять.

Згідно із матеріалами позовної заяви позивачем до адміністративного позову додано копію позовної заяви для відповідача та третіх осіб та не додано належним чином засвідчених копій всіх документів, доданих до позовної заяви, для відповідача та третіх осіб.

Враховуючи, що стаття 161 Кодексу адміністративного судочинства України не передбачає право учасника справи не додавати до позовної заяви копії документів для іншого учасника справи у зв`язку з їх наявністю у такого учасника або з інших причин, суд не вправі порушити принцип рівності всіх учасників процесу перед законом та фактично звільнити позивача від обов`язку надати документи, додані до позовної заяви, для відповідача та третіх осіб.

Частиною третьою статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною другою статті 132 цього Кодексу розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною першою статті 4 вказаного Закону визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою цієї статті за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, сплачується судовий збір за ставкою у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Зі змісту прохальної частини позову слідує, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру (основну та похідну).

Отже, судовий збір за подання цього позову складає 768,40 грн /0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб/.

До позовної заяви позивачем не надано документа про сплату судового збору або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість позивачем заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору на підставі пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Вирішуючи клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно із частиною першою статті 8 вказаного Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що суд може звільнити від сплати судового збору сторону за певних умов у разі, якщо її майновий стан є таким, що утруднює виконання цього обов`язку у повному обсязі. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Зі змісту позовної заяви слідує, що позивачем заявлено позовні вимоги про визнання протиправними дій про відкладення безспірного списання коштів при виконанні виконавчого листа Октябрського районного суду м.Полтави від 02 серпня 2019 року по справі №554/9353/18 та зобов`язання вчинити відповідні дії щодо такого безспірного списання коштів.

Таким чином, предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю позивачу, а тому позивач за подання цього позову не звільняється від сплати судового збору згідно з пунктом 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Позивачем до клопотання додано відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків № 356/Ж/16-31-56-75 від 06 вересня 2019 року, які свідчать про відсутність у позивача доходу за 2018 рік.

Разом з тим, вказані відомості не відображають отримання особами пенсійних виплат, а тому суд вважає, що достатніх доказів на підтвердження свого майнового стану позивачем не надано, а саме: не надано відомостей про отримання / неотримання позивачем пенсійних виплат за попередній рік.

Виходячи з викладеного, суд дійшов висновку, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору є необґрунтованим та не підтвердженим допустимими доказами, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає.

Виходячи з викладеного, позовну заяву подано без додержання вимоги частини другої статті 160 та частин першої та третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з частиною першою статті 169 вказаного Кодексу суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Беручи до уваги наведене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної казначейської служби України у Полтавській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Прокуратура Полтавської області, Головне управління Національної поліції у Полтавській області та Секретаріат уповноваженого Верховної Ради України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків - десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:

- належним чином засвідчених копій паспорта та довідки про присвоєння ідентифікаційного номера позивача та копій цих документів відповідно до кількості учасників справи;

- належним чином засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви на підтвердження обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги (у тому числі засвідчених позивачем у разі знаходження у нього оригіналів доказів), та копій цих документів відповідно до кількості учасників справи (для відповідача та третіх осіб);

- документа про сплату судового збору у сумі 768,40 грн (за реквізитами: одержувач: УДКСУ у м. Полтаві Полтавської області, 22030101; ; банк: Казначейство України (ЕАП); МФО: 899998; розрахунковий рахунок: 4011; код класифікації доходів бюджету: 22030101; призначення платежу: Судовий збір, за позовом____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд або доказів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Н.І. Слободянюк