Справа № 640/17029/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

16 вересня 2019 року м. Київ № 640/17029/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" до Міністерства юстиції України, Державного підприємства "Національні інформаційні системи", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Комісія з питань акредитації суб`єктів державної реєстрації та моніторингу відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації Міністерства юстиції України, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, та заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" про забезпечення їх позову, подану одночасно з пред`явленням позову,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Комунальне підприємство Київської обласної ради "Готово" з позовом до Міністерства юстиції України, Державного підприємства "Національні інформаційні системи", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Комісія з питань акредитації суб`єктів державної реєстрації та моніторингу відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації Міністерства юстиції України, про:

- визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 31 липня 2019 року №2364/5 "Про скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації - комунального підприємства Київської обласної ради "Готово";

- зобов`язання Державне підприємство "Національні інформаційні системи» відновити державним реєстраторам Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

В обґрунтування заявлених вимог представником позивача зазначено, що відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 31 липня 2019 року №2364/5 Про скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації - Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" позивача позбавлено статусу акредитованого суб`єкта в сфері державної реєстрації. В подальшому, на підставі оскаржуваного наказу працівниками Державного підприємства "Національні інформаційні системи" заблоковано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень та Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державним реєстраторам Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово". Оскільки позивач вважає оскаржуваний наказ таким, що винесений з грубим порушенням норм діючого законодавства, Комунальне підприємство Київської обласної ради "Готово" звернулося до суду з даним позовом.

Відповідно до частини другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Суд, розглянувши позовну заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" та долучені до неї документи, дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Відповідно до частин першої, третьої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження. Адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого, ніж адміністративне, судочинства і знаходиться на розгляді відповідного суду.

В той же час, згідно з частиною першою статті 20 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках у спорах між суб`єктами господарювання.

Таким чином, під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Таку правову позицію викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2018 року у справі №821/772/18, від 03 липня 2018 року у справі №826/27224/15 тощо.

Згідно з частиною п`ятою статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Так, Порядок акредитації суб`єктів державної реєстрації та моніторингу відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року №1130 (далі - Порядок) визначає умови, підстави та процедура проведення акредитації суб`єктів державної реєстрації, передбачені Законами України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" та "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" моніторингу відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації і перелік документів, необхідних для її проведення.

Згідно з пунктом 2 вказаного Порядку акредитація суб`єктів державної реєстрації та моніторинг відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації здійснюється Мін`юстом. А пунктом 16 даного Порядку передбачено, що копії рішення про скасування акредитації суб`єкта державної реєстрації, засвідчені в установленому законодавством порядку, надсилаються не пізніше наступного дня після прийняття зазначеного рішення такому суб`єкту та технічному адміністратору реєстрів для анулювання ідентифікаторів доступу до реєстрів відповідно до законодавства.

В свою чергу, Законами України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" та "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" визначено, що технічний адміністратор Єдиного державного реєстру - це визначене Міністерством юстиції України державне унітарне підприємство, віднесене до сфери його управління, що здійснює заходи із створення, доопрацювання та супроводження програмного забезпечення Єдиного державного реєстру, порталу електронних сервісів та відповідає за їх технічне і технологічне забезпечення, збереження та захист даних, що містяться в Єдиному державному реєстрі, надає, блокує та анулює доступ до Єдиного державного реєстру та проводить навчання роботі з цим реєстром.

Так, Державне підприємство "Національні інформаційні системи" є державним комерційним підприємством, що засноване Міністерством юстиції України на підставі наказу "Про створення державного підприємства "Національні інформаційні системи" від 07 травня 2015 року №657/5 та діє у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України "Деякі питання адміністрування Державних та Єдиних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції" від 14 липня 1999 року №1272.

Згідно статуту підприємства, предметом діяльності Державного підприємства "Національні інформаційні системи" є технічне та технологічне створення, запровадження, експлуатація програмно-експлуатаційних комплексів Єдиних та Державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України.

Статтею 34-1 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" передбачено, що технічний адміністратор Єдиного державного реєстру у день надходження рішень, передбачених пунктами 1 і 2 частини другої цієї статті, забезпечує їх негайне виконання.

Аналогічні за змістом положення містить Закон України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", а саме: технічний адміністратор Державного реєстру прав у день надходження рішень, передбачених підпунктами "г" та "ґ" пункту 2 частини шостої цієї статті, забезпечує їх негайне виконання. Порядок тимчасового блокування та анулювання доступу до Державного реєстру прав визначається Міністерством юстиції України ( ч. 7 ст. 37 вказаного Закону).

З огляду на викладене, Державне підприємство "Національні інформаційні системи" є лише технічним адміністратором Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, яким здійснюються заходи зі створення, доопрацювання та супроводження програмного забезпечення таких реєстрів, порталу електронних сервісів, технічне забезпечення, збереження та захист даних, що містяться в реєстрах, надається, блокується та анулюється доступ до цих реєстрів на підставі відповідного рішення Міністерства юстиції України. При цьому, Державне підприємство "Національні інформаційні системи" не наділено повноваженнями щодо здійснення правової оцінки прийнятих Міністерством юстиції України рішень, а також не уповноважене на прийняття будь-яких рішень щодо внесення записів до реєстрів за відсутності відповідного рішення щодо акредитації суб`єкта державної реєстрації.

З урахуванням змісту позовних вимог щодо зобов`язання Державне підприємство "Національні інформаційні системи" відновити державним реєстраторам Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань і Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, а також суб`єктного складу учасників справи, дані вимоги підлягають розгляду за правилами господарського судочинства.

Відповідно до частини четвертої статті 172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Позивачем об`єднано вимоги, які підлягають розгляду за правилами різного судочинства, а саме: за правилами адміністративного судочинства та за правилами господарського судочинства.

Відповідно до пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Оскільки позивачем об`єднано вимоги, які підлягають розгляду за правилами різного судочинства, суд дійшов висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви.

Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Комунальним підприємством Київської обласної ради "Готово" до суду разом з позовною заявою подано заяву про забезпечення позову.

Згідно з частиною першою статті 153 КАС України заява про забезпечення позову подається: до подання позовної заяви - до суду, до якого має бути подано позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позов за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

За приписами частини першої статті 154 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа.

Заяву про забезпечення позову Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" подано одночасно з пред`явленням позову, а отже така заява може бути розглянута судом, у провадженні якого перебуває справа.

КАС України не регламентує дії суду у випадку надходження заяви про забезпечення позову одночасно з пред`явленням позову, але якщо такий позов повертається позивачу.

Однак, частиною восьмою статті 157 КАС України регламентовано, що заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позову, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини другої статті 153 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

З системного аналізу зазначених норм КАС України слідує висновок, що заява про забезпечення позову подана одночасно з пред`явленням позову може бути розглянута у випадку відкриття провадження в адміністративній справі за таким позовом, оскільки лише в такому випадку буде дотримано припис частини першої статті 154 КАС України щодо розгляду такої заяви судом, у провадженні якого перебуває справа.

За такого правового регулювання, суд вважає за необхідне застосувати положення частини третьої статті 166 КАС України, відповідно до якої заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Враховуючи, що позовна заява Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" у справі №640/17029/19 повертається позивачеві на підставі пункту 6 частини четвертої статті 169 КАС України, суд дійшов висновку, що заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" про забезпечення позову, подану одночасно з пред`явленням позову, слід повернути заявнику без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 153, 154, 169, 172, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" до Міністерства юстиції України, Державного підприємства "Національні інформаційні системи", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Комісія з питань акредитації суб`єктів державної реєстрації та моніторингу відповідності таких суб`єктів вимогам акредитації Міністерства юстиції України, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачу.

Заяву Комунального підприємства Київської обласної ради "Готово" про забезпечення позову, подану одночасно з пред`явленням позову, - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою, заявою про забезпечення позову, поданою одночасно з пред`явленням позову, і доданими до них матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак