Справа № 340/1456/19
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2019 року м. Кропивницький Справа №340/1456/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Момонт Г.М., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: ОСОБА_1

до відповідача: Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України

про визнання протиправним та скасування рішення,

за участю:

секретаря судового засідання - Костенко А.В.,

представників:

позивача - ОСОБА_4,

відповідача - Панова С.С.

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України про коригування митної вартості товарів від 17.05.2019 р. №UA901000/2019/000180/2.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що в оскаржуваному рішенні митну вартість автомобіля придбаного позивачем визначено на підставі ст.64 Митного кодексу України, тобто за резервним методом. Рішення про коригування митної вартості товарів від 17.05.2019 р. №UA901000/2019/000180/2 мотивоване тим, що у зв`язку з проведенням порівняння заявленої митної вартості ТЗ з рівнем митної вартості автомобілів марки BMW, модель 320і, з технічними характеристиками (об`єм циліндрів двигуна 1995 см3, потужність двигуна 110 кВт), 2006 календарного та модельного років випуску та з наближеними даними, з рівнями митної вартості ідентичних та подібних товарів митне оформлення яких вже здійснено, та виявлено, що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж вартості та їх рівні всіх вищезгаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» в максимально наближені терміни до дати експорту товару в Україну. Представник позивача вказує, що відповідачем визначено митну вартість товару на основі МД від 02.04.2019 р. №UA110080/2019/002377, якою розмитнено невідомо який автомобіль, при цьому не відомо в якому стані був автомобіль, яка його комплектація, який його пробіг та інші характеристики, які потребують уточнення для визначення вартості автомобіля. Представник позивача наголошує на тому, що порівняння митних декларацій і вартості автомобілів здійснено без безпосереднього технічного огляду (експертизи) реального стану конкретного автомобіля, а саме щодо наявності будь-яких технічних ушкоджень або інформації про стан транспортного засобу внаслідок експлуатації. Як зазначає представник позивача, у рішенні про коригування митної вартості товарів від 17.05.2019 р. №UA901000/2019/000180/2 відповідач обґрунтовує свою дію тим, що позивачем не надано запропонованих додаткових документів, можливість надання яких передбачена ст.ст.53, 368 Митного кодексу України, які містили б відомості щодо вартості товару і які використовуються для цілей оподаткування товару, що переміщується громадянами через митний кордон України; інформацію про те, що заявлена митна вартість нижча ніж вартість ідентичних та подібних товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» за ціною договору, виникають обґрунтовані сумніви щодо достовірності відомостей про вартість товару, зазначену в МД, в зв`язку з чим метод визначення вартості за заявою декларанта, не може бути застосований та прийнято рішення про коригування митної вартості, однак такі доводи не є обґрунтованими, адже позивачем було надано всі належні документи, що підтверджують вартість автомобіля, зокрема договір купівлі-продажу, у якому вартість автомобіля становить 3100 євро. Представник позивача наголошує на тому, що така ціна є звичайною для Литовської Республіки, враховуючи що цей автомобіль 2006 року і потребував додаткового ремонту та заміни агрегатів на суму 13 350,00 грн. Також представник позивача зауважує, що відповідачем не вказано документи в яких наявні розбіжності, ознаки підробки або які не містять всіх відомостей на підтвердження числових значень складових митної вартості товару, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена позивачем за автомобіль.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.64-70). Представник відповідача зазначає, що в поданих до митного оформлення документах наявний лише один рахунок від 09.05.2019 р. б/н, де наявні відомості щодо вартості товару (3 100 євро) - автомобіля марки BMW моделі 320І, 2006 року випуску, модельний рік виготовлення 2009. Країни виробництва Німеччина, які використовуються для цілей його оподаткування при переміщенні громадянином автомобіля через митний кордон України. За результатами аналізу поданих до митного оформлення документів виявлені невідповідності: - в поданих до митного оформлення документах наявні шведські реєстраційні документи на транспортний засіб та довідка про тимчасову реєстрацію в Литві. Представник відповідача вказує, що враховуючи згенеровані АСАУР індикатори ризику ФМК, згідно з положенням п.2 ч.2 ст.55 Митного кодексу України, враховуючи заходи передбачені Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 р. №689, проведено порівняння рівня заявленої митної вартості транспортних засобів з рівнями митної вартості автомобіля марки BMW моделі 320І, з технічними характеристиками (робочий об`єм циліндрів двигуна 1995 см3, потужність двигуна 110 кВт), 2006 календарний рік випуску, 2006 модельного року випуску, з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів митне оформлення яких вже здійснено, та виявлено, що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж вартості та їх рівні вище згаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в режимі «імпорт» в максимально наближені терміни до дати експорту товару в Україну. Як зазначає представник відповідача, для визначення митної вартості товару використана інформація з МД від 02.04.2019 р. №UA110080/2019/002377 (автомобіль BMW моделі 320, МВВ 6, країна виробництва Німеччина) відповідачем проведено перевірку рівня митної вартості товару як з використанням даних ПІК ЄАІС ДФС, так і згідно інформаційного електронного довідника SCHWACKE. З використанням ПІК ЄАІС ДФС проведене порівняння рівня заявленої митної вартості товару з рівнями митної вартості ідентичних та подібних товарів з максимально наближеними техніко-комерційними показниками та виявлено, що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж рівні митних вартостей всіх вищезгаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» за час максимально наближений до дати експорту в Україну оцінюваного товару. Згідно інформаційного електронного довідника встановлено, що відповідно до заявлених техніко-комерційних характеристик та фактичного пробігу, ринкова вартість товару вища, ніж заявлена митна вартість. Представник відповідача наголошує на тому, що наявна в митниці інформація з ПІК ЄАІС ДФС та інформаційного електронного довідника SCHWACKE, призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості декларантом. Представник відповідача з посиланням на приписи ст.655 Цивільного кодексу України робить висновок про те, що договір купівлі-продажу підтверджує лише домовленість про передачу майна-речі, предмета за певну суму, але не підтверджує сам факт сплати коштів за таке майно, речі, предмети. У зв`язку з ненаданням квитанції, чека чи іншого еквівалентного за змістом документа, який підтверджує сплачену за товар суму, як того вимагає ст.386 Митного кодексу України, у митниці були відсутні підстави для оформлення оспорюваного автомобіля за ціною договору (контракту). Представник відповідача наголошує на тому, що використання інформаційного ресурсу Super SCHWACKE передбачено Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженою наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.11.2003 р. №142/5/2092. Представник відповідача зазначає, що негативна історія отриманих митницею із-за кордону відповідей митних адміністрацій свідчить, що існують не одиничні випадки надання до митного оформлення декларантами документів. які містять у своєму складі недостовірні відомості. Також представник відповідача в обґрунтування правомірності винесеного рішення про коригування митної вартості посилається на постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 25.04.2019 р. по справі №1140/3243/18 в аналогічних правовідносинах та рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.02.2019 р. по справі №160/9458/18, рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 р. №340/558/19.

Представником позивача подано відповідь на відзив (а.с.85-90) у якому вказав, що відповідачем необґрунтовано в чому саме полягає невідповідність в шведських реєстраційних документах та довідці про тимчасову реєстрацію транспортного засобу в Литві, поданих до митного оформлення. Також представник позивача наголошує на безпідставності тверджень відповідача щодо не підтвердження позивачем вартості товару і не надання необхідних документів для цього, оскільки подані позивачем документи давали повну можливість визначити митну вартість товару за ціною договору, до того ж відповідачем не було враховано, що договір є основною умовою зняття транспортного засобу з реєстрації і єдиним підтвердженням справжності операції. Представник позивача вказує, що відповідачем при коригуванні позивачу митної вартості товару застосовано резервний метод, при цьому застосовано митну декларацію у якій також визначено митну вартість за резервним методом. Окрім того, представник позивача зауважує. що відповідачем не було проведено реального порівняння автомобілів, не враховано в якому стані був автомобіль, яка його комплектація, який його пробіг та інші характеристики, які потребують уточнення для визначення вартості автомобіля. Також представник позивача зазначає, що ні в картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00202, а ні в рішенні про коригування митної вартості товарів немає жодного слова про витяг з інформаційного довідника Super SCHWACKE від 16.05.2019 р. №344699/30117551, тобто на момент прийняття оскаржуваного рішення відповідач не керувався інформацією з електронного довідника Super SCHWACKE, а під час розгляду справи в суді заявляє, що використовував цю інформацію. Більш того, витяг з інформаційного електронного довідника Super SCHWACKE від 16.05.2019 р. №344699/30117551 складений німецькою мовою. Представник позивача вважає, що відповідач безпідставно на підтвердження правомірності винесених ним рішень посилається на постанову Третього апеляційного адміністративного суду у справі №1140/3243/18, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №160/9458/18 та рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду у справі №340/558/19, оскільки вказані рішення не стосуються даної справи, відносини не є подібними, встановлені інші обставини, окрім того Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено можливості суду при прийнятті рішення керуватися рішеннями судів першої та апеляційної інстанції як на підтвердження чиєїсь позиції. В свою чергу представник позивача звертає увагу на постанови Верховного Суду від 27.06.2019 р. у справі №803/667/17 та від 23.07.2019 р. у справі №1140/3242/18.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.06.2019 р. позовну заяву ОСОБА_1 до Кіровоградської митниці Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення залишено без руху (ас.50).

24.06.2019 р. представником позивача подано заяву про усунення недоліків позовної заяви та квитанцію №21-134338/1 від 21.06.2019 р. (а.с.52-54).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (а.с.1).

31.07.2019 р. проведено перше судове засідання та розпочато розгляд справи по суті (а.с.102).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 02.09.2019 р. задоволено клопотання представника відповідача про проведення розгляду справи з повідомленням (викликом) сторін та призначено справу до розгляду в судовому засіданні (а.с.103).

В судовому засіданні 18.09.2019 р. представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги з підстав зазначених у позовній заяві та відповіді на відзив. Представник відповідача заперечив проти задоволення позову з підстав вказаних у відзиві на позовну заяву.

На підставі ч.3 ст.243 КАС України в судовому засіданні 18.09.2019 р. проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Виготовлення повного рішення відкладено у строк до 23.09.2019 р., про що повідомлено під час проголошення вступної та резолютивної частини (а.с.114).

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

09 травня 2019 року між ОСОБА_2 (Продавець) та ОСОБА_3 (Покупець) укладено договір купівлі-продажу транспортного засобу, відповідно до умов якого продавцем продано, а покупцем придбано транспортний засіб BMW 320і, державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 за ціною 3 100 євро (а.с.13-15).

Транспортний засіб придбано ОСОБА_3 на підставі довіреності від 06.05.2019 р. виданої ОСОБА_1 , посвідченої приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Березовською О.В. та зареєстрованою в реєстрі за №1224 (а.с.17-18).

З метою митного оформлення товару декларантом подано до Кіровоградської митниці ДФС митну декларацію (МД-2) №UA901010/2019/006710 від 16.05.2019 р., у якій задекларовано ввезений товар за ціною 3 100 Євро (а.с.72).

Судом встановлено, що в графі 31 митної декларації №UA901010/2019/006710 від 16.05.2019 р. крім іншого зазначено, що наявні пошкодження, ознаки експлуатації: ЛФП (а.с.72, зі зворотного боку).

На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості разом з декларацією форми МД-2 подано до Кіровоградської митниці ДФС акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №UA901010/2019/00202 (а.с.30-31), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 25.02.2019 р. (а.с.22-25), свідоцтво про тимчасову реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 від 09.05.2019 р. (а.с.19-21), свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 від 28.02.2019 р. (а.с.26-29), довіреність від 06.05.2019 р. (а.с.17-18), договір купівлі-продажу транспортного засобу від 06.05.2019 р. (а.с.13-15).

Під час митного оформлення встановлено, що в поданих документах наявний лише один рахунок від 09.05.2019 р. б/н, де наявні відомості щодо вартості товару (3 100 євро) - автомобіля марки BMW моделі 320і. 2006 року випуску. Модельний рік виготовлення, країни виробництва Німеччина, які використовуються для цілей його оподаткування при переміщенні громадянином автомобіля через митний кордон України. За результатами аналізу поданих до митного оформлення документів виявлені невідповідності: в поданих до митного оформлення документах наявні шведські реєстраційні документи на транспортний засіб та довідка про тимчасову реєстрацію в Литві. Враховуючи згенеровані АСАУР індикатори ризику ФМК. Згідно з положеннями п.2 ч.2 ст.55 Митного кодексу України, проведено порівняння рівня заявленої митної вартості автомобіля марки BMW моделі 320і з технічними характеристиками (робочий об`єм циліндрів двигуна 1995 см3, потужність двигуна110 кВт), 2006 календарний рік випуску, 2006 модельного років випуску, з рівнями митної вартості ідентичних та подібних товарів митне оформлення яких вже здійснено та виявлено. Що заявлений рівень митної вартості товару нижчий, ніж вартості та їх рівні вищезгаданих товарів по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт» в максимально наближені терміни до дати експорту товару в Україну. В зв`язку з викладеним та відповідно до ч.6 ст.3 Митного кодексу України для обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості товару, декларанту було повідомлено, що за власним бажанням він може подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару, наприклад: товарний чек, (квитанцію, інший еквівалентний по змісту документ, який підтверджує сплачену за товар суму); документи про оплату страхування; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими організаціями, що мають відповідні повноваження згідно з законодавством (а.с.37, 71).

16.05.2019 р. декларантом повідомлено про неможливість надання додаткових документів у зв`язку з їх відсутністю (а.с.71, зі зворотного боку).

Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000180/2 від 17.05.2019 р. Кіровоградською митницею ДФС визначено митну вартість товару згідно зі ст.64 Митного кодексу України за резервним методом на рівні 6291,00 Євро (а.с.36-37). При визначенні митної вартості використані відомості з митної декларації від 02.04.2019 р. №UA110080/2019/002377 (автомобіль BMW моделі 320, МВВ 6, країна виробництва Німеччина) (а.с.36-37).

Карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні виписки чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00202 від 10.05.2019 р. відмовлено у митному оформленні (випуску) товару, оскільки відповідно до ст.54 Митного кодексу України митним органом здійснено контроль правильності визначення митної вартості товару, Кіровоградською митницею ДФС винесено рішення №UA901000/2019/000180/2 від 17.05.2019 р., відповідно до якого митну вартість товару скориговано та визначено на підставі ст.64 Митного кодексу України за резервним методом (а.с.34-35). Вимогою для митного оформлення товару у картці відмови вказано подання нової МД, заповненої відповідно до встановленого Порядку з урахуванням рішення про коригування митної вартості №UA901000/2019/000180/2 від 17.05.2019 р. та зі сплатою митних платежів у повному обсязі (а.с.34-35).

Відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Зі змісту ст.49 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З огляду на положення ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

На підставі ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 статті 57 Митного кодексу України визначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч.ч.2, 3 ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч.2 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

На підставі ч.ч.1, 2 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.5 ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу зазначених норм суд дійшов висновку, що право органу доходів і зборів щодо витребування від декларанта додаткових документів виникає у випадку встановлення ним обставин, які свідчать про наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів, перелік яких визначено ч.2 ст.53 Митного кодексу України, а також ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Як встановлено судом, митну вартість імпортованого транспортного засобу, що вказана декларантом у митній декларації №UA901010/2019/006710 від 16.05.2019 р. визначено за основним методом. При цьому, до митної декларації додано договір купівлі-продажу транспортного засобу від 09.05.2019 р., яким підтверджуються заявлені відомості про митну вартість(а.с.13-15).

Коригування митної вартості імпортованого транспортного засобу проведено відповідачем у зв`язку з не наданням декларантом товарного чеку (квитанції, іншого еквівалентного за змістом документа, який підтверджує сплачену за товар суму (а.с.36-37, 71).

Так, при здійсненні контролю митної вартості товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати ціни товару безпосередньо не стосуються та, з огляду на це, не можуть бути підставою для відмови у визнанні митної вартості. Зважаючи на ч.7 ст.58 Митного кодексу України платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо).

Згідно з ч.1 ст.368 Митного кодексу України для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.

Таким чином ч.1 ст.368 Митного кодексу України не містить вичерпного переліку документів, якими засвідчується фактурна вартість товарів.

Суд зауважує, що у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000180/2 від 17.05.2019 р. безпідставно зазначено про подання декларантом до митного оформлення рахунку від 09.05.2019 р. б/н, де наявні відомості щодо вартості товару (3100 євро), оскільки жоден рахунок до митного оформлення не надавався, натомість надавався договір купівлі-продажу транспортного засобу від 09.05.2019 р.

Як встановлено судом, у поданому декларантом для митного оформлення договорі купівлі-продажу транспортного засобу від 09.05.2019 р. вказано вартість: 3100 євро (а.с.13-15).

При цьому, з огляду на передачу покупцю транспортного засобу, зазначений договір засвідчує не лише домовленість сторін щодо купівлі-продажу транспортного засобу, а й його фактичне виконання сторонами.

Водночас суд бере до уваги, що розрахунок через фінансову установу не здійснювався, що виключає наявність у покупця транспортного засобу будь-якого банківського платіжного документу.

В судовому засіданні представник відповідача не зміг вказати, який розрахунковий документ за умови придбання товару у фізичної особи за готівку, міг би розцінюватися митним органом як документ, що підтверджує сплачену за товар суму.

На підставі викладеного суд вважає. що договір купівлі-продажу транспортного засобу від 09.05.2019 р. слід розцінювати як документ, який підтверджує сплачену за товар суму.

Стосовно посилання в оскаржуваному рішенні на виявлені невідповідності в поданих до митного оформлення документах, оскільки наявні шведські реєстраційні документи на транспортний засіб та довідка про тимчасову реєстрацію в Литві, однак у рішенні не конкретизовано в чому саме митний орган вбачає розбіжності та яким чином такі розбіжності впливають на митну вартість товару.

У судовому засіданні представник відповідача також не зміг надати жодних пояснень щодо розбіжностей в поданих до митного оформлення документах про які зазначено в рішенні про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000180/2 від 17.05.2019 р.

Суд зважає на те, що саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали обґрунтовані сумніви у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів, причини неможливості встановлення вартості товару на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Водночас відповідач, реалізовуючи своє право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, встановлене п.1 ч.5 ст.54 Митного кодексу України, не довів перед судом наявності застережень щодо застосування у спірних відносинах першого методу, визначених у ч.ч.1, 2 ст.58 Митного кодексу України, в тому числі, щодо не підтвердження позивачем документально відповідних відомостей про митну вартість товару, чи будь-якої іншої її складової, яка є обов`язковою при відповідному обчисленні митної вартості.

Більш того, матеріалами справи не доведено, що заявлені позивачем відомості про митну вартість автомобіля є неповними та/або недостовірними.

Суд зауважує, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Викладене узгоджується з позицією Верховного Суду зазначеною в постанові від 23.07.2019 р. у справі №1140/3242/18 (провадження №К/9901/15046/19).

За змістом п.2 ч.6 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, серед іншого, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Під час розгляду справи судом встановлено, що декларантом надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору.

Стосовно посилання представника відповідача в обґрунтування правомірності прийнятого рішення на рішення судів першої та апеляційної інстанції, суд зазначає, що такі рішення не стосуються сторін у даній справі та не є належними доказами у даній справі, а тому відповідно до ч.4 ст.73 КАС України не беруться судом до розгляду.

Суд враховує, що представник відповідача у відзиві на позовну заяву вказує, що при визначенні митної вартості відповідачем взято до уваги інформацію з ПІК ЄАІС ДФС та інформаційного електронного довідника SCHWACKE, однак оскаржуване рішення не містить жодного посилання на застосування відомостей з електронного довідника SCHWACKE.

Стосовно врахування відповідачем відомостей з інформаційного електронного довідника SCHWACKE суд зазначає, що зазначена інформація стосується середньої залишкової вартості уживаних автомобілів в залежності від типу транспортного засобу, року випуску, обладнання та пробігу на ринку Німеччини. При цьому, наданий до суду витяг з інформаційного електронного довідника SCHWACKE від 16.05.2019 р. №344699/30117551 складений німецькою мовою та не має перекладу на українську мову, що унеможливлює його оцінку на предмет правомірності застосування до спірних правовідносин.

Обґрунтовуючи можливість використання інтернет джерела SCHWACKE, відповідач посилається на Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 р. №689.

Однак, Методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджені наказом ДФС від 11.09.2015 р. №689 не пройшли державну реєстрацію у Міністерстві юстиції України відповідно до вимог ст.117 Конституції України та в порядку визначеному Указом Президента України від 03.10.1992 р. №493 «Про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади» та Положенням про державну реєстрацію нормативно-правових актів міністерств, інших органів виконавчої влади, органів господарського управління та контролю, що зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.1992 р. №731, а тому не підлягають застосуванню у спірних правовідносинах.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч.3, 8 ст.79 КАС України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом із поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

В порушення зазначених норм відповідачем не надано суду витягу з ПІК ЄАІС ДФС на підтвердження визначеної митної вартості, а тому твердження Кіровоградської митниці ДФС про заниження ОСОБА_1 митної вартості імпортованого транспортного засобу є необґрунтованим належними та допустимими доказами.

Зважаючи на те, що в судовому засіданні позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно обрано другорядний (резервний) метод, а тому позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення Кіровоградської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000180/2 від 17 травня 2019 року підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 941,16 грн. (а.с.2, 52), а тому суд стягує на користь ОСОБА_1 документально підтверджені судові витрати (судовий збір) в розмірі 941,16 грн. за рахунок Кіровоградської митниці ДФС.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000180/2 від 17 травня 2019 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_1 ) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 941,16 грн. (дев`ятсот сорок одна грн. 16 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС (, м. Кропивницький, вул. Лавандова (Тореза), 27-б).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня його проголошення.

Дата складання повного рішення суду - 23 вересня 2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт