Справа № 340/754/19
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2019-09-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 вересня 2019 року

Київ

справа № 340/754/19

провадження № К/9901/25871/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Смоковича М. І.,

суддів: Бевзенка В. М., Данилевич Н. А.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 травня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 1 серпня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішення, наказу,

в с т а н о в и в :

21 березня 2019 року ОСОБА_2 (надалі також ОСОБА_2 , позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області (надалі також ГУНП в Кіровоградській області, відповідач), у якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року, оформленого протоколом від 8 лютого 2019 року ОП № 93, відповідно до якого визначено, що ОСОБА_2 не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Кіровоградській області від 25 лютого 2019 року № 63 о/с «По особовому складу», відповідно до якого ОСОБА_2 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Кропивницького відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області, звільнено зі служби в поліції за пунктом 5 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» через службову невідповідність.

Також позивач подав заяву про поновлення строку звернення до суду, згідно з якою матеріали атестаційної комісії були отримані позивачем орієнтовано 2-3 березня 2019 року, на підтвердження чого було надано копію конверту поштового відправлення.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 16 квітня 2019 року заяву про поновлення строків звернення до суду задоволено та відкрито провадження.

Після відкриття провадження у справі представник відповідача подав клопотання про залишення без розгляду частини позовних вимог, а саме, про визнання протиправним та скасування рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року. До клопотання додано копію першого та останнього аркуша атестаційного листа, відповідно до якого позивача про результати тестування та рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року ознайомлено 8 лютого 2019 року. Тобто, за твердженням відповідача, 9 лютого 2019 року для позивача почав обраховуватись місячний строк звернення до суду щодо оскарження рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року, тоді як до суду з цією вимогою позивач звернувся 21 березня 2019 року, тобто з пропуском указаного строку.

15 травня 2019 року в підготовчому засіданні, суд усною ухвалою надав позивачу та представнику позивача строк для надання письмового обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду у термін до наступного судового засідання, з урахуванням того, що позивачу про рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року стало відомо саме в цей день.

24 травня 2019 року представник позивача подав заяву про збільшення позовних вимог, а саме: крім заявлених первинних позовних вимог просив визнати протиправним та скасувати запис у Розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії) Атестаційного листа від 8 лютого 2019 року, відповідно до якого атестаційна комісія № 15 ГУНП в Кіровоградській області прийшла до висновку відносно ОСОБА_2 : «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність». У вказаній заяві зазначено, що позивач лише 2-3 березня 2019 року отримав матеріали атестаційної комісії, тобто надані аналогічні обґрунтування викладені в заяві про поновлення строків для подання позовної заяви від 21 березня 2019 року.

Кіровоградський окружний адміністративний суд ухвалою від 29 травня 2019 року, яку залишено без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 1 серпня 2019 року, залишив без розгляду адміністративний позов ОСОБА_2 до ГУНП в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішення, наказу, а також запису, в частині позовних вимог, в яких позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року, оформленого протоколом від 8 лютого 2019 року ОП № 93, відповідно до якого визначено, що ОСОБА_2 не відповідає займаній посаді та підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність;

визнати протиправним та скасувати запис у Розділі IV «Результати атестування (висновок атестаційної комісії) атестаційного листа від 8 лютого 2019 року, відповідно до якого атестаційна комісія № 15 ГУНП в Кіровоградській області прийшла до висновку відносно ОСОБА_2 : «займаній посаді не відповідає, підлягає звільненню зі служби в поліції через службову невідповідність».

Уважаючи такі судові рішення постановленими з порушенням вимог процесуального закону, представник позивача подав касаційну скаргу.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Проаналізувавши зміст оскаржуваних судових рішень і доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов таких висновків.

Залишаючи без розгляду адміністративний позов у згаданій частині позовних вимог, суд першої інстанції, позицію якого підтримав апеляційний суд, виходив із того, що позивач дізнався про рішенням атестаційної комісії № 15 ГУНП в Кіровоградській області від 8 лютого 2019 року позивач дізнався саме 8 лютого 2019 року. Тобто, саме з цієї дати позивачеві стало відомо про порушення, на його думку, прав, свобод та інтересів щодо проходження публічної служби. Відповідно, місячний строк звернення до суду має обраховуватися з вказаної дати. Однак, із зазначеними позовними вимогами позивач звернувся 21 березня 2019 року та 24 травня 2019 року відповідно.

За змістом частин першої, другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою цієї ж статті обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята цієї ж статті).

Тобто, за змістом наведеної процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Наслідки пропуску строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 цього ж Кодексу, згідно з частиною третьою якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з частиною четвертою зазначеної статті якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За правилом пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Отже, Верховний Суд констатує, що суд першої інстанції, позицію якого підтримав апеляційний суд, дійшовши висновку про необхідність залишення без розгляду адміністративного позову в частині вищезгаданих позовних вимог з підстав пропуску строку звернення до суду й відсутності підстав для його поновлення, вірно застосував положення статей 122, 123 КАС України, правильне їх застосовування є очевидним, а доводи касаційної скарги не викликають сумніву щодо застосування чи тлумачення зазначених норм процесуального права. Доводам автора касаційної скарги, що покладені в основу обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, суди надали належну оцінку.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

За змістом пункту 2 частини другої статті 333 КАС України у справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи), суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

За такого правового регулювання та обставин справи Верховний Суд дійшов висновку про необґрунтованість касаційної скарги та необхідність відмовити у відкритті касаційного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 3, 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 - представника ОСОБА_2 ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 29 травня 2019 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 1 серпня 2019 року у справі № 340/754/19 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування рішення, наказу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не оскаржується.

Суддя-доповідач М. І. Смокович

Судді В. М. Бевзенко

Н. А. Данилевич