Справа № 540/1505/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-09-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1505/19
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Пекного А.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі-відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 29.12.2017р. № та №.

Постановою Верховного Суду від 24.06.2019р. скасовано постанову Херсонського окружного адміністративного суду від 23.03.2018р. та постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 19.09.2018р., справу направлено до суду першої інстанції на новий розгляд.

22 липня 2019 року дана справа надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду.

Ухвалою суду від 26.07.2019р. провадження у справі відкрите, розгляд справи призначений за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Цією ж ухвалою зобов`язано позивача надати до суду засвідчену належним чином копію договору про зміну валюти зобов`язання за кредитом з іноземної валюти у гривню, укладеного між позивачем та Банком, а також рішення Банку про прощення розміру різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 01.01.2014р.

Ухвалою суду від 12.08.2019р. задоволено клопотання позивача про витребування доказів та зобов`язано АТ "УкрСиббанк" та Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали надати до суду засвідчені належним чином копії: договору/додаткової угоди (по договору про надання споживчого кредиту та заставу транспортного засобу № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) від 30.07.2008 року) про зміну валюти зобов`язання за кредитом з іноземної валюти у гривню, укладеного між ОСОБА_1 та АТ "УкрСиббанк"; рішення (по договору про надання споживчого кредиту та заставу транспортного засобу № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ) від 30.07.2008 року) про прощення розміру різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом НБУ на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом НБУ станом на 01.01.2014р.; інформацію щодо суми анульованого (прощеного) боргу ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_3 , місце проживання: АДРЕСА_1 , Кредитний договір №0 1) від 30.07.2008 року), із зазначенням його складових (тіло кредиту, відсотки, штрафні санкції, пеня); інформацію щодо причини (які стали правові підстави) анулювання (прощення) боргу.

Ухвала суду виконана, докази надані.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, проаналізувавши норм законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд встановив наступне.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 04.04.2007 р. між ОСОБА_1 та АТ "Укрсиббанк" укладений договір про надання споживчого кредиту № 00 на суму 44055,0 дол. США. Банком прийнято рішення про анулювання позивачу боргу у сумі 38089,59 дол. США, у тому числі 24619,39 дол. США основного боргу. Позивач не погоджується із висновком податкового органу, викладеним в акті перевірки щодо отримання позивачем "додаткового блага" у розмірі основного боргу 24619,39 дол. США (еквівалентний 623945,10 грн.). Посилаючись на п. 8 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України позивач стверджує про помилкове неврахування податковим органом при розрахунку суми отриманого податкового блага курсової різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначеної за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року.

У відзиві на позовну заяву відповідач зазначив, що перевіркою з питань отримання доходу "додаткового блага" у вигляді прощеного боргу за кредитним договором встановлено, що позивачем не відображено в податковій декларації за 2016 рік отримання ним "додаткового блага" у сумі 623945,10 грн. від АТ "Укрсиббанк" що призвело до заниження платником податку загального річного оподатковуваного доходу та донарахування податку на доходи фізичних осіб у сумі 112186,10 грн. та військового збору у сумі 9359,18 грн.

Судом встановлено, що 30 липня 2008 року між ОСОБА_1 та акціонерним комерційним інноваційним банком "УкрСиббанк" укладений договір про надання споживчого кредиту та заставу транспортного засобу № НОМЕР_1 (далі - Договір). Відповідно до п. 1.1. Договору сума кредиту складала - 44055 дол. США. Відповідно до п. 1.2.1 Договору термін повернення кредиту - 30.07.2015р.

23.02.2009 р. до вказаного Договору була укладена Додаткова угода № 1, відповідно до якої сторони домовилися про відстрочення платежів.

30 березня 2010 року була укладена Додаткова угода № 2, в якій сторони домовилися змінити розмір ануїтетних платежів, розмір процентної ставки, зазначено номер договору в обліковій системі Банку 1). Інші умови Кредитного договору залишилися без змін.

При цьому, слід звернути увагу, що сторони не укладали будь-яких додаткових угод щодо зміни валюти кредиту.

Позивачем на виконання договірних зобов`язань станом на 13.03.2014 р. сплачено АТ "УкрСиббанк" суму коштів у розмірі - 43764,08 дол.США., у т.ч. за основним боргом - 17455, 69 дол. США та по нарахованим процентам - 26308,39 дол. США.

АТ «УКРСИББАНК» було прийнято рішення про анулювання кредитної заборгованості за договором про надання споживчого кредиту та заставу транспортного засобу № НОМЕР_1 у розмірі 38 089,59 дол. США (сума основного боргу - 24 619,39 дол. США, що по курсу НБУ складало 623 945,10 грн.; сума процентів - 13 470,20 дол. США, що складає 341 383,98 грн. по курсу НБУ станом на 25.04.2016 р.; сума штрафних санкцій - 1 711,10 грн.).

У період з 30.11.2017 року по 04.12.2017 року Головним Управлінням Державної фіскальної служби в Херсонській області проведено документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків ОСОБА_1 з питань отримання додаткового блага у вигляді суми боргу анульованого кредитором за період з 01.01.2016 року по 31.12.2016 року.

За результатами перевірки складений акт від 08.12.2017 р. № 281/21-22-13-06/ (далі - Акт № 281), яким встановлені порушення позивачем:

- п.п. 164.2.17 "д" пункту 164.2 ст.164 Податкового кодексу України, зокрема, платником податку у 2016 році не включена до загального річного оподатковуваного доходу і не задекларована сума доходу у вигляді додаткового блага у розмірі 623945,10 грн., що призвело до заниження податку на доходи фізичних осіб у сумі 112186,1 грн.;

- п.п. 1.2 - п.п.1.4 п.16 прим.1 підрозділу 10 Розділу ХХ Податкового Кодексу України , що призвело до не нарахування та несплати військового збору за 2016 рік у сумі 9359,18 грн.

На підставі Акту №281 відповідач прийняв податкові повідомлення-рішення від 29.12.2017 р. №000461305 про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб, що сплачуються фізичними особами за результатами річного декларування у розмірі 140232,62 грн., у т.ч. за основним платежем - 112186,10 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями - 28046,52 грн., № про збільшення суми грошового зобов`язання з військового збору у розмірі 11698, 98 грн., у т.ч. за основним платежем 9359,18 грн. та за штрафними (фінансовими) санкціями 2339,80 грн.

Не погодившись із вказаними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні обставини та приписи законодавства.

Відповідно до підпункт 14.1.47 пункту 14.1 статті 14 ПК України (тут і надалі у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) додаткові блага - це кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов`язаний з виконанням обов`язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (крім випадків, прямо передбачених нормами розділу IV цього Кодексу).

Пункт 164.1 статті 164 ПК України встановлено, що базою оподаткування податком на доходи фізичних осіб є загальний оподатковуваний дохід з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.

Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

Абзацом «д» підпункту 164.2.17 пункту 164.2 статті 164 ПК України визначено, що до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку включається, дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу), зокрема у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов`язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов`язаний виконати всі обов`язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Відповідно до підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 ПК України до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку не включається основна сума боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності у сумі, що не перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року; сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності.

Пунктом 179.7 статті 179 ПК України встановлено, що фізична особа зобов`язана самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій нею податковій декларації.

Згідно з пунктом 8 підрозділ 1 розділу XX ПК України не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Основна сума боргу (кредиту) платника податку прощена (анульована) кредитором за його самостійним рішенням є доходом такого платника.

Визначальною ознакою доходу платника податку, як об`єкта та бази оподаткування податком з доходу фізичних осіб, в тому числі у вигляді додаткового блага, є приріст показників фінансового та/або майнового стану платника податку.

При прощенні (анулюванні) заборгованості особа одержує економічну вигоду у вигляді збереження активів у силу припинення належного кредитору права вимоги та кореспондуючого цій вимозі обов`язку боржника витрачати кошти на погашення заборгованості за кредитом.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 23.08.2019р. у справі №825/599/17, від 24.06.2019р. у справі №821/389/18 та ін.

Кредитор має належним чином повідомити платника податку - боржника про анулювання (прощеного) боргу (рекомендованим листом з повідомленням про вручення, шляхом укладення відповідного договору, шляхом надання повідомлення боржнику під підпис особисто) та включити суму анульованого (прощеного) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку.

Боржник (платник податків), який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анулювання) суми основного боргу за кредитом та який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов`язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідних сум податку, в тому числі і військового збору.

З матеріалів справи убачається, що листом Банку від 25.04.2016р. №31-4-3-02/32 позивач повідомлений про анулювання боргу.

Скасовуючи рішення судів першої та апеляційної інстанцій у даній справі Верховний Суд зазначив, що частиною першою статті 1054 Цивільного кодексу України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з частиною 1 статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.

У відповідності до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно зі статтею 605 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється внаслідок звільнення (прощення боргу) кредитором боржника від його обов`язків, якщо це не порушує прав третіх осіб щодо майна кредитора.

Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що додаткове благо визначається як дохід у разі приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Грошова сума, яка надана в кредит, підлягає поверненню, тому сама по собі ця сума не збільшує дохід платника податку. Водночас, в разі коли відпадуть встановлені законом та/або договором підстави для витребування кредитором у боржника грошової суми, наданої на умовах повернення, у платника податку - боржника виникає приріст фінансових показників за рахунок суми, взятої в борг.

Таким чином, сума кредиту, прощена (анульована) банком, збільшує дохід платника податку і включається в його оподатковуваний доход. Разом з тим проценти, які нараховані банком за умовами договору за користування кредитом, не є доходами, які призводять до приросту показників фінансового та/або майнового стану платника податку. Відповідно, у разі прощення (анулювання) процентів, нарахованих за користування кредитом, відсутні підстави вважати їх додатковим благом платника податку.

Таким чином, законодавець під додатковим благом розуміє тільки основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, і не включає в цю суму боргу (кредиту) проценти, нараховані за користування кредитом, прощені (анульовані) кредитором.

Наведене підтверджується і змінами, які в подальшому внесені до законодавства, зокрема, Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань" від 09 квітня 2015 року № 321-VIII, який набрав чинності 07 травня 2015 року, редакція підпункту 165.1.55 пункту 165.1 статті 165 Податкового кодексу України була доповнена абзацом другим, у зв`язку з чим сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені), прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності не підлягали включенню до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податку.

Проте Суд звернув увагу, що Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо кредитних зобов`язань» № 321-VIII від 09 квітня 2015 року, положення якого набрали чинності 07 травня 2015 року, підрозділ 1 розділу XX «Перехідні положення» доповнено пунктом 8, у відповідності з яким не вважається додатковим благом платника податку та не включається до розрахунку загального місячного (річного) оподатковуваного доходу сума, прощена (анульована) кредитором у розмірі різниці між основною сумою боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті, визначена за офіційним курсом Національного банку України на дату зміни валюти зобов`язання за таким кредитом з іноземної валюти у гривню, та сумою такого боргу, визначеною за офіційним курсом Національного банку України станом на 1 січня 2014 року, а також сума процентів, комісії та/або штрафних санкцій (пені) за такими кредитами, прощених (анульованих) кредитором за його самостійним рішенням, не пов`язаним із процедурою його банкрутства, до закінчення строку позовної давності. Норми цього пункту застосовуються до фінансових кредитів в іноземній валюті, не погашених до 1 січня 2014 року.

Дія абзацу першого цього пункту поширюється на операції з прощення (анулювання) кредитором боржникові заборгованості за фінансовим кредитом в іноземній валюті, що здійснювалися починаючи з 1 січня 2015 року.

Пункт 8 підрозділ 1 розділу XX Податкового кодексу України стосується регулювання правовідносин, які складаються щодо прощення (анулювання) кредитором суми боргу за фінансовим кредитом в іноземній валюті відносно якого відбулась зміна валюти зобов`язання з іноземної у гривню.

На виконання ухвали суду від 12.08.2019р. АТ «УКРСИББАНК» надав до суду пояснення разом із кредитним договором, укладеним з позивачем та додатковими угодами до нього, зі змісту яких убачається, що між вказаними сторонами не укладались додаткові угоди щодо зміни валюти кредиту.

Відтак пункт 8 підрозділ 1 розділу XX Податкового кодексу України не може бути застосовано до спірних правовідносин.

Аналогічна позиція щодо неможливості застосування пункту 8 підрозділ 1 розділу XX Податкового кодексу України у разі відсутності угоди щодо зміни валюти кредиту викладена Верховним Судом у постановах від 23.05.2019р. у справі №821/1166/17, від 23.08.2019р. у справі №825/599/17.

Отже, з наявних матеріалів справи убачається, що сума споживчого кредиту, яку отримав позивач складає 44 055,00 дол. США, сума анульованого (прощеного) боргу складає 38 089,59 дол. США (сума основного боргу - 24 619,39 дол. США, що по курсу НБУ складало 623 945,10 грн.; сума процентів - 13 470,20 дол. США, що складає 341 383,98 грн. по курсу НБУ станом на 25.04.2016 р.; сума штрафних санкцій - 1 711,10 грн.).

З акту перевірки №281/21-22-13-06/ убачається, що при розрахунку суми доходу позивача, контролюючим органом враховано лише основну суму боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором (623945,10 грн.), що відповідає вищенаведеним нормам податкового законодавства.

Отже, розмір податку на доходи фізичних осіб, що підлягає сплаті позивачем становить 112 186,10 грн. (623945,10-689,0 (50% однієї мінімальної заробітної плати у 2016р.)=623 256,10 грн.х18% (ставка податку)=112 186,10).

Таким чином, розмір податку на доходи фізичних осіб, що підлягає сплаті позивачем розраховано вірно.

Крім того, відповідно до пункту 16-1 підрозділ 10 розділу ХХ ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. Платниками збору є особи, визначені пп.162.1 ст. 162 цього Кодексу. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені ст. 163 цього Кодексу.

Розмір військового збору становить 623 256,10 грн.х1,5%=9348,85 грн.

Отже, розрахунок військового збору, наведений в акті перевірки також є правильним.

За таких обставин, суд встановив, що відповідач дійшов обґрунтованих висновків, які викладені контролюючим органом в акті перевірки від 08.12.2017р. №281/21-22-13-06/ НОМЕР_3 , що свідчить про правомірність прийнятих податкових повідомлень-рішень форми «Р» від 29.12.2017 року № та №, які прийняті відповідачем на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1, 2, 3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Статтею 77 КАС України, встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, з огляду на викладене суд дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 29.12.2017р. № та № - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Пекний А.С.

кат. 111030200