Справа № 663/1518/18
Суддя: Семенюк Г.В.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2019 р. Категорія: 3.7м.ОдесаСправа № 663/1518/18
Головуючий в 1 інстанції: Клімченко М.І.

час і місце ухвалення: 11:26:30, м. Скадовськ

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Семенюка Г.В.

суддів: Потапчука В.О. , Шляхтицького О.І.

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на Рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 12 червня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до державного інспектора з охорони та використання земель у Голопристанському, Скадовському, Каланчацькому районах Фальковської Тетяни Віталіївни, Головного Управління Держгеокадастру у Херсонській області про визнання дій протиправними та скасування постанови про визнання дій (бездіяльності) незаконними та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, -

встановиВ:

Позивач, звернувся до суду з позовом до поліцейського роти № 4 батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції старшого сержанта поліції Лозенка Сергія Романовича, в якому просив визнати дії державного інспектора з охорони та використання земель у Голопристанському, Скадовському, Каланчацькому районах ОСОБА_2 щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення № 269ДК/0073/П/07/01-18 від 04 червня 2018 року за фактом вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст.53-1 КУпАП та щодо винесення постанови про закриття №269ДК/0073/По/07/01-18 від 04 червня 2018 року відносно ОСОБА_1 з підстав наявності в його діях ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ст.197-1КК України, мотивуючи його тим, що у інспектора не було підстав для складання протоколу про адміністративне правопорушення через відсутність достатніх доказів про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Рішенням Скадовського районного суду Херсонської області від 12 червня 2019 року у позові відмовлено.

Не погодившись з Рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просять суд апеляційної інстанції скасувати Рішення суду та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити у повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційних скарг апелянти посилаються на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що відмовляючи в позові, суд першої інстанції не врахував, що в даному випадку не було підстав для складання протоколу про адміністративне правопорушення через відсутність достатніх доказів (тобто, через відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 53-1 КУпАП) про вчинення саме цією особою адміністративного правопорушення.

Учасники справи сповіщались належним чином про час, дату та місце проведення судового засідання, однак своїм правом на участь в розгляді апеляційної скарги не скористались та у судове засідання не з`явилися, тому судовий розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження згідно ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:

Судом першої інстанції встановлено, що згідно наказу Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 07.07.2017 року наказано здійснити державний контроль за дотриманням земельного законодавства використанням та охороною земель усіх категорій та форм власності, родючості ґрунтів шляхом перевірки дотримання вимог земельного законодавства щодо ймовірного зайняття земельної ділянки поблизу с. Петропавлівка на території Благодатненської сільської ради Скадовського району Херсонської області. Здійснення заходу державного контролю доручено інспектору ОСОБА_3 Т ОСОБА_4 В.

За результатами акту обстеження земельної ділянки від 13.07.2017 року встановлено самовільне зайняття земельної ділянки площею 54,6366 га, що належить до державної власності, невідомою особою.

З Листа Скадовського ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області від 16.05.2018 року вбачається, що під час досудового розслідування кримінального провадження № 0000852 від 29.06.2017 року за ознаками складу злочину передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України встановлено, що земельну ділянку орієнтовною площею 54 га самовільно зайняв ОСОБА_1 .

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 04.06.2018 року №269ДК/0073/П/07/01-18 при перевірці дотримання вимог земельного законодавства під час використання земель сільськогосподарського призначення державної власності встановлено, що 13.07.2017 року комісією у складі спеціаліста другої категорії із земельних питань Благодатненської сільської ради ОСОБА_5 К.М ОСОБА_4 , слідчого Скадовського ВП ГУНП в Херсонської області Друговського С.С., робітника ПП «Землевпорядник» ОСОБА_6 було виявлено самовільне зайняття земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності із земель запасу Благодатненської сільської ради за межами населеного пункту площею 54, 6366 га, про що були складені відповідні документи та направлені до правоохоронних органів про встановлення особи порушника. Листом Скадовського ВП Новокаховського ВП ГУНП в Херсонській області від 16.05.2018 року було повідомлено, що особу встановлено ОСОБА_7 . Відповідальність за вчинене правопорушення передбачена ч.1 ст. 53-1 КУпАП.

З постанови про закриття справи від 04.06.2018 року вбачається, що ОСОБА_1 , порушив вимоги ст. 125, 126 ЗК України, а саме був факт самовільного використання земельної ділянки площею 54,6366 га сільськогосподарського призначення без правовстановлюючих документів в адміністративно-територіальних межах Благодатненської сільської ради Скадовського району за що передбачена кримінальна відповідальність за статтею 197 КК України. Під час розгляду були встановлені обставини, що підпадають під дію пункту 1 ст.247 КУпАП відсутність складу адміністративного правопорушення.

Не погоджуючись із вищевказаним, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у позові, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем з`ясовано обставини в достатньому обсязі для цілей прийняття постанови про закриття справи та передачі матеріалів до органу досудового розслідування.

П`ятий апеляційний адміністративний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне:

Правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель визначає Закон України від 19 червня 2003 року № 963-IV «Про державний контроль за використанням та охороною земель», який спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.

Статтею 1 Закону № 963-IV передбачено, що самовільне зайняття земельної ділянки - будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними; невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням - невикористання земельної ділянки, крім реалізації науково обґрунтованих проектних рішень, або фактичне використання земельної ділянки, яке не відповідає її цільовому призначенню, встановленому при передачі земельної ділянки у власність чи наданні в користування, в тому числі в оренду, а також недодержання режиму використання земельної ділянки або її частини в разі встановлення обмежень (обтяжень); невиконання умов зняття, збереження і нанесення родючого шару ґрунту - невиконання або неякісне виконання обов`язкових заходів, передбачених затвердженою відповідно до законодавства проектною документацією, щодо знімання, збереження і нанесення родючого шару ґрунту, що призвело до його псування чи знищення;

У статті 9 Закону № 963-IV зазначено, що державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються шляхом здійснюються шляхом, зокрема, проведенням перевірок.

Приписами ст.188 ЗК України визначено, що державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.

Згідно постанови Кабінету Міністрів України від 22.07.2016р. №482 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України» організація та здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності є завданнями Держгеокадастру.

Відповідно до п.25-1 п.4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. № 15, Держгекадастр відповідно до покладених на нього завдань, зокрема, організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використання та охороною земель усіх категорій і форм власності.

З аналізу наведених правових норм слідує, що державний контроль за охороною та використанням земель може здійснюватися державним інспектором ГУ Держгеокадастру, у тому числі, шляхом проведення перевірок. Для реалізації завдань у сфері здійснення контролю за використанням та охороною земель державний інспектор має право, зокрема, видавати приписи, складати акти перевірки або протоколи про адміністративні правопорушення з метою притягнення винних осіб до відповідальності.

За змістом частини другої статті 116 Земельного кодексу України (далі ЗК України) набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Статтею 211 Земельного кодексу України передбачено, що громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за, серед іншого, самовільне зайняття земельних ділянок, невиконання вимог щодо використання земель за цільовим призначенням, невиконання умов знімання, збереження і нанесення родючого шару ґрунту.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки.

Пунктами 1, 2 розділу ІІ Інструкції з оформлення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2017р. № 6, застережено, у разі виявлення порушення законодавства у сфері використання та охорони земель, за яке КУпАП передбачена адміністративна відповідальність, державний інспектор складає протокол про адміністративне правопорушення.

Пунктами 5 та 6 розділу ІІ Інструкції № 6 передбачено відомості, які мають бути зазначені у протоколі.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин справи вимагає від уповноваженого органу (посадової особи) насамперед повного дослідження доказів, на основі яких встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні (ст.251), здійснити всебічну й неупереджену оцінку цих доказів (ст.252), встановити наявність обставин, що пом`якшують (ст.34) чи обтяжують (ст.35) відповідальність, з`ясувати чи заподіяно майнову шкоду вчиненим правопорушенням, чи є можливість передати матеріали справи на розгляд громадських організацій чи звільнити від відповідальності через малозначність правопорушення (статті 21, 22 КУпАП).

Відповідно до норм чинного законодавства України, передбачена адміністративна відповідальність за самовільне зайняття земельної ділянки (ст. 53-1 КУпАП), а також кримінальна відповідальність за самовільне зайняття земельної ділянки, яким завдано значної шкоди її законному володільцю або власнику (ст. 197-1 КК України).

В свою чергу, пунктом 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Також, абз. 2 ст. 284 КУпАП визначено, що постанова про закриття справи виноситься, зокрема, при передачі матеріалів на розгляд прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247цього Кодексу.

Відповідно до ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до Інструкції з оформлення державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої наказом міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.10.2017 року №6, якщо при розгляді справи державний інспектор дійде висновку щодо наявності у порушенні ознак кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування (стаття 253 КУпАП). У такому випадку виноситься постанова про закриття справи, яка надсилається до вищезазначених органів разом з матеріалами справи. До органів прокуратури, органів досудового розслідування направляються оригінали документів.

Постанова про закриття справи виноситься на підставі обставин, передбачених статтями 247 і 253 КУпАП.

Аналізуючи зазначені норми права колегія суддів зазначає, що в разі якщо під час розгляду справи про адміністративне правопорушення посадова особа дійде висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він зобов`язаний передати матеріали до відповідного органу досудового слідства, а справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, в порядку визначеному абз. 2 ст. 284 КУпАП, а також. п. 1 ст. 247 КУпАП.

Дослідивши акт обстеження від 13.07.2017 року (а.с.159), протокол від 04.06.2018 року, а також постанову про закриття справи від 04.06.2018 року, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що державний інспектор Фальковська Т.В. діяла в порядку та в межах повноважень визначених чинним законодавством, нею не було порушено приписів ст. 253 та 247 КУпАП при прийнятті постанови про закриття справи.

Крім того, як видно з наявних в матеріалах справи розрахунків розміру шкоди, заподіяної внаслідок зайняття земельних ділянок, державним інспектором розраховано розмір заподіяної шкоди відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу від 25.07.2007 р. № 963, розмір шкоди склав 90 548, 04грн..

Таким чином, відповідачем з`ясовано обставини в достатньому обсязі для цілей прийняття постанови про закриття справи та передачі матеріалів до органу досудового розслідування.

Також, колегія суддів зазначає, що перевірку фактів на предмет самовільного зайняття ОСОБА_1 земельної ділянки, внаслідок чого заподіяно шкоду державі у відповідному розмірі 90 548, 04 грн., має бути здійснено саме органом досудового розслідування, оскільки розрахований посадовою особою відповідача розмір збитків - 90 548, 04 грн. вказує на ознаки кримінального правопорушення.

Доводи апеляційної скарги дублюють адміністративний позов (а.с. 2-5), що був предметом дослідження в суді першої інстанції та висновків останнього не спростовують.

Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , - залишити без задоволення.

Рішення Скадовського районного суду Херсонської області від 12 червня 2019 року по справі № 663/1518/18, - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Семенюк Г.В.
Судді Потапчук В.О. Шляхтицький О.І.