Справа № 1.380.2019.000004
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

19 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/7887/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Носа С. П.,

суддів Кухтея Р. В., Шевчук С. М.;

за участю секретаря судового засідання Джули В. М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові заяву Головного управління Національної поліції у Львівській області про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Носа С.П., суддів Кухтея Р. В., Шевчук С. М. у справі за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у справі № 1.380.2019.000004 (головуючий суддя Карп`як О. О., м. Львів, повне судове рішення складено 30 травня 2019 року) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Восьмого апеляційного адміністративного суду перебуває справа № 1.380.2019.000004 за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у справі № 1.380.2019.000004 (головуючий суддя Карп`як О. О., м. Львів, повне судове рішення складено 30 травня 2019 року) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, зобов`язання вчинити дії.

09 вересня 2019 року судом апеляційної інстанції зареєстровано заяву Головного управління Національної поліції у Львівській області про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Носа С.П., суддів Кухтея Р. В., Шевчук С. М., яка мотивована тим, що колегія суддів в складі головуючого судді Кухтея Р. В., суддів Носа С.П., Шевчук С. М. розглядаючи справу № 1.380.2019.000005 (№ 857/5496/19) вже оцінила наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області від 26 листопада 2018 року № 4055 «Про застосування дисциплінарних стягнень до дільничих офіцерів поліції відділу превенції Шевченківського В. П. ГУ НП у Львівській області», який є предметом судового розгляду і даній конкретній справі, що робить неможливим проведення оцінки доводів апеляційної скарги у справі № 1.380.2019.000004 та надання їм наново неупередженої оцінки.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України, тому відповідно до ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вирішуючи подану заяву, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Статтею 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів встановлено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно з ч.1 ст.7 Закону України Про судоустрій і статус суддів кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі Білуха проти України зазначено, що наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 Конвенції має визначатися за суб`єктивними та об`єктивними критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об`єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Відповідно до ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, установленим законом.

У світлі прецедентної практики Європейського Суду з прав людини об`єктивно безстороннім є судовий орган, діяльність якого відповідає таким критеріям, зокрема, коли забезпечується не лише здійснення правосуддя, а й зовнішній вияв того, що відбувається, суддею створено достатні гарантії для усунення об`єктивно виправданих підстав (і навіть потенційної можливості) побоюватися, що він, незалежно від особистої поведінки, не є безстороннім. При зовнішній демонстрації судом незалежності та безсторонності можуть виникнути щодо цього сумніви. Тому важливою є та довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні викликати у громадськості (див.: Hauschildt v. Denmark judgment of 24 May 1989, Series A, No. 154, p. 48).

На неупередженість судді як однієї з важливих ознак правосуддя акцентується увага й у п.3 Європейського статуту судді: Суддя не тільки повинен бути неупередженим, але й має сприйматися будь-ким як неупереджений.

Приписами пункту 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2016 (Схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 27.07.2006 № 2006/23) визначено, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Відвід судді від участі в розгляді справи повинен мати місце також в тому випадку, коли у спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Аналіз наведених правових норм та норм КАС України дає підстави для висновку, що підставою для відводу не обов`язково має бути доведений факт необ`єктивності чи заінтересованості судді. Згідно з зазначеними нормами, унеможливлюється участь судді у розгляді справи за наявності в учасника судового розгляду будь-яких сумнівів щодо його неупередженості.

Підстави для відводу (самовідводу) судді передбачені статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Відповідно до п.4 ч.1 ст.36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно з ч.3 ст.39 КАС України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим.

Встановлено, що постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду (головуючий суддя Кухтей Р. В., судді Нос С.П., Шевчук С. М.) від 08 серпня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишено без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року по справі № 1.380.2019.000005 без змін.

Також встановлено, що предметом оскарження в справі № 1.380.2019.000005, як і в справі № 1.380.2019.000004 є наказ ГУ НП у Львівській області №4055 від 26.11.2018 Про застосування дисциплінарних стягнень до дільничних офіцерів поліції відділу превенції Шевченківського ВП ГУ НП у Львівській області.

Відтак, враховуючи вищенаведене, колегія суддів дійшла висновку, що з метою забезпечення виключення сумнівів у об`єктивному критерії неупередженості складу суду слід задовольнити заяву Головного управління Національної поліції у Львівській області про відвід цього складу суду.

Згідно вимог частин першої - третьої статті 40 КАС України питання про самовідвід судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Питання про самовідвід вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Частиною другою статті 41 КАС України визначено, що у разі задоволення відводу (самовідводу) одному із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, адміністративна справа розглядається в тому самому адміністративному суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається в порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Отже, справу слід передати на повторний автоматизований розподіл для визначення складу колегії суддів.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 41, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву Головного управління Національної поліції у Львівській області про відвід колегії суддів в складі головуючого судді Носа С.П., суддів Кухтея Р. В., Шевчук С. М. в справі № 1.380.2019.000004 (№ 857/7887/19) - задовольнити.

Адміністративну справу № 1.380.2019.000004 (№ 857/7887/19) передати для повторного автоматичного розподілу в порядку ст. 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. В. Кухтей
С. М. Шевчук

Повний текст судового рішення виготовлено 19 вересня 2019 року.