Справа № 152/1592/16-а
Суддя: Желєзний І.В.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

19 вересня 2019 року

Київ

справа №152/1592/16-а

адміністративне провадження №К/9901/44011/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Желєзного І.В.,

суддів: Саприкіної І.В., Чиркіна С.М.,

розглянувши в попередньому судовому засіданні у касаційному порядку адміністративну справу № 152/1592/16-а

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області, Інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Костенка Віктора Олександровича

про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності

за касаційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області на постанову Шаргородського районного суду Вінницької області у складі судді Славінської Н.Л. від 26 грудня 2016 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду у складі суддів Граб Л.С., Гонтарука В.М., Білої Л.М. від 13 березня 2017 року,

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2016 року ОСОБА_1 (далі також - позивач) звернулася до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області (далі також - відповідач 1), в якому просила скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 жовтня 2016 року № 369, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

На обґрунтування вимог зазначила, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства, в тому числі приписам статті 283 КУпАП. Крім того позивач двічі притягнута до адміністративної відповідальності за одне й те ж адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 96 КУпАП.

Ухвалою Шаргородського районного суду Вінницької області від 10 листопада 2016 року в якості другого відповідача залучено інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області Костенка Віктора Олександровича (далі також - відповідач 2).

Постановою Шаргородського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2016 року, залишеною без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2017 року, позов задоволено. Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 жовтня 2016 року № 369, якою її визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00грн. Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо позивача про притягнення до адміністративної відповідальності (Постанова від 21 жовтня 2016 року № 369) за ч. 1 ст. 96 КУпАП - закрито. Стягнуто з бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області на користь позивача понесені нею судові витрати на правову допомогу в сумі 1 000,00 грн.

Задовольняючи позовні вимоги, суди першої та апеляційної інстанції виходили з того, що зі змісту оскаржуваної постанови вбачається, що позивачем вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч. 12 ст. 96 КУпАП, однак ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП. При цьому 18 жовтня 2016 року (постанова № 354) позивача вже було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 06 жовтня 2016 року та акта №1291-ПП.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області звернувся до Вищого адміністративного суду України із касаційною скаргою на постанову Шаргородського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2016 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2017 року, в якій просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нове, яким відмовити в задоволені позову. На обґрунтування зазначає, що оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції прийнята всупереч нормам матеріального права та з порушенням норм процесуального права. Вирішуючи спір по суті, суд не звернув увагу на те, що позивачем не надано суду жодного доказу, який міг би підтвердити помилковість висновку відповідача 1 щодо незаконної експлуатації об`єкта будівництва - перукарня «ІНФОРМАЦІЯ_1».

Від представника позивача до суду надійшло заперечення на касаційну скаргу, в яких просить залишити скаргу без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій без змін.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Вищий адміністративний суд України ухвалою від 29 березня 2017 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області.

15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів". З цієї дати набула чинності нова редакція Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Згідно з підпунктом 4 пункту 1 Перехідних положень КАС України касаційні скарги (подання) на судові рішення в адміністративних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного адміністративного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

На виконання вимог підпункту 7 пункту 1 Перехідних положень КАС України справа була передана до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27 червня 2019 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Желєзний І.В., судді: Саприкіна І.В., Чиркін С.М.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 06 жовтня 2016 року відповідачем 2 на підставі наказу відповідача від 12 жовтня 2015 року №1091 та листа сектору Головного управління ДСНС України у Вінницькій області від 12 вересня 2016 року №821 видано направлення (від 19 вересня 2019 року № 1291 - ПП) головному інспектору будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Костенко В.О. на проведення позапланової перевірки дотримання вимог чинного законодавства у сфері містобудування, державних будівельних норм, державних стандартів і правил щодо реконструкції будівлі перукарні « ІНФОРМАЦІЯ_1 » по АДРЕСА_1 .

06 жовтня 2016 року складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил №1291-ПП, у якому зазначено, що позивач у 2016 році виконала реконструкцію житлового будинку (який використовується як перукарня «ІНФОРМАЦІЯ_1») по вул. Героїв Майдану №235 у м. Шаргород Вінницької області без розробленої та погодженої в установленому порядку проектної документації та зареєстрованої належним чином «Декларації про початок виконання будівельних робіт», чим порушено вимоги ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» та підпункту п.2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також проводить експлуатацію даного об`єкта будівництва (перукарня «ІНФОРМАЦІЯ_1»), який не був належним чином прийнятий до експлуатації, а саме: без зареєстрованої «Декларації про початок виконання будівельних робіт», що є порушенням вимог п. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

06 жовтня 2016 року також винесено припис №306-14 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та складено протокол про адміністративне правопорушення про те, що за результатами позапланової перевірки виявлено порушення: здійснення у 2016 році реконструкції житлового будинку, який використовується як перукарня «ІНФОРМАЦІЯ_1» по АДРЕСА_1 ; експлуатація даного об`єкта будівництва (перукарня «ІНФОРМАЦІЯ_1») без зареєстрованої «Декларації про початок виконання будівельних робіт», що є порушенням вимог п. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

18 жовтня 2016 року на підставі протоколу від 06 жовтня 2016 року та акта перевірки №1291-ПП відповідачем 2 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №354, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 250,00 грн.

21 жовтня 2016 року на підставі протоколу від 06 жовтня 2016 року та акта перевірки №1291-ПП відповідачем 2 винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №369, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800,00 грн.

Вважаючи постанову по справі про адміністративне правопорушення від 21 жовтня 2016 року №369 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП незаконною, позивач звернулася з даним позовом до суду.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Верховний Суд, перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статтею 341 КАС України, а також надаючи оцінку правильності застосування судами норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Відповідно до положень статті 159 КАС України (в редакції до 15 грудня 2017 року, що була чинна на момент прийняття оскаржуваних судових рішень) законним є рішення, ухвалене відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частин 1, 2 статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Положеннями пунктів 16, 18 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Як передбачено у пунктах 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; припис складається у двох примірниках.

Відповідно до статті 1 КУпАП завданням цього кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частиною 2 статті 7 КУпАП встановлено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

За змістом статті 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Статтею 283 КУпАП встановлено, що постанова у справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Згідно з статтею 285 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що копія оскаржуваної постанови, що винесена на підставі протоколу про адміністративне правопорушення від 06 жовтня 2016 року та акта перевірки №1291-ПП, вручена позивачу 21 жовтня 2016 року. В оскаржуваній постанові (описова частина постанови) зазначено про те, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, склад якого передбачений ч. 12 ст. 96 КУпАП, однак позивача притягнуто до відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП (резолютивна частина постанови).

Також судами попередніх інстанцій встановлено, що 18 жовтня 2016 року постановою по справі про адміністративне правопорушення №354 позивач вже була притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 96 КУпАП на підставі акта перевірки №1291-ПП та протоколу про адміністративне правопорушення від 06 жовтня 2016 року.

Частиною 1 статті 61 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій щодо безпідставності тверджень відповідача про те, що оскаржувана постанова у примірнику позивача містить описки, а постанова, що надана відповідачем до суду, не оприлюднена для позивача.

Судами правильно зроблено висновок, що екземпляри однієї постанови не можуть різнитися між собою.

Враховуючи зміст статті 96 КУпАП, у постанові повинно бути чітко зазначено за якою частиною притягається відповідач до адміністративної відповідальності.

За таких обставин опис правопорушення, наведений у оскаржуваній постанові, не пов`язаний з тим складом правопорушення, за яке позивача притягнуто до відповідальності. Такі недоліки оформлення постанови є суттєвими та свідчать про її протиправність.

Крім того, судами попередніх інстанцій встановлено, що розпочаті позивачем будівельні роботи по будівництву прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_1 відповідно до затвердженої проектної документації не завершені, а реконструкція вже існуючого будинку не розпочата.

Частиною 1 ст. 94 КАС України встановлено, що якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Колегія суддів також вважає правомірним висновок суду першої інстанції щодо стягнення з бюджетних асигнувань Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області витрат на правову допомогу в сумі 1000,00 грн, що понесені позивачем, та на підтвердження чого надано договір про надання правової допомоги від 26 жовтня 2016 року та квитанцію до прибуткового ордера від 26 жовтня 2016 року серії 10АААА №512107/294.

Таким чином, судами першої та апеляційної інстанції при прийнятті оскаржуваних судових рішень правильно застосовані норми матеріального права та не допущено порушень норм процесуального права, і доводи касаційної скарги цього не спростовують.

За приписами частини 1 статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

З огляду на наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані судові рішення - залишенню без змін.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КУС України, Верховний Суд,

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області залишити без задоволення.

Постанову Шаргородського районного суду Вінницької області від 26 грудня 2016 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду від 13 березня 2017 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Постанова є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий І.В. Желєзний

Судді: І.В. Саприкіна

С.М. Чиркін