Справа № 420/3238/19
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-09-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3238/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 вересня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Захарчук О.В.

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Кришкевич Д.О.

представника відповідача Барського В .О .

розглянувши у відкритому судовому засіданні по суті за правилами загального позовного провадження справу за адміністративним фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Головного управління Держпраці в Одеській області в якому позивач просить:

визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД від 16.05.2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовано наступним.

На підставі акту про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД588/1577/НП від 22.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області 16.05.2019 року складено постанову про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД-ФС, відповідно до якої на ФОП ОСОБА_4 накладено штраф у розмірі 417300 (чотириста сімнадцять тисяч триста) гривень 00 копійок.

З вказаною постановою про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД-ФС від 16.05.2019 позивач не згодна, вважає, висновки вказані в постанові не підтверджуються жодними належними, достовірними та допустимими доказами, з огляду на наступне.

По-перше: Пунктом 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою КМУ № 509 від 17.07.2013 року передбачено, що штрафи накладаються посадовими особами Держпраці на підставі акту про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю.

Тобто, юридичною підставою для притягнення особи до фінансової відповідальності за статтею 265 КЗпП України с акт посадової особи органу Держпраці. складений за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, в якому викладені порушення трудового законодавства, передбачені частиною другою статті 265 КЗпП України.

В акті №ОД588/1577/НП від 22.04.2019 року зазначено, що не надано керівником (його уповноваженим представником)/працівниками об`єкта відвідування (необхідне підкреслити) усних та/або письмових пояснень з питань, що стосуються законодавства про працю.

В даному випадку, інспектором Держпраці був складений акт №ОД588/1577/НП від 22.04.2019 року про неможливість проведення інспекційного відвідування.

По-друге: Посилання інспектора Держпраці на свідоме створення ОСОБА_4 перешкод у проведенні інспекційного відвідування саме 19.04.2019 об 15.00 годині є необґрунтованими та безпідставними.

Пунктом 16 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (Порядок № 295) визначено, що у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.

Інспектор Держпраці не повідомив ФОП ОСОБА_4 про інспекційне відвідування, яке відбулось 19.04.2019 року о 15 год. 00 хв., що у даному випадку, виключає можливість свідомого створення перешкод інспектору Держпраці у проведенні інспекційного відвідування, оскільки ФОП ОСОБА_4 не була обізнана про таке відвідування.

По-третє: 14.05.2019 року Шостим апеляційним адміністративним судом прийнято постанову у судовій справі №826/8917/17, якою визнано не чинною постанову Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295 «Про деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України» та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Вказана постанова набрала законної сили 14.05.2019 року, а розгляд справи щодо накладення штрафу на позивача відбувся 16.05.2019 року, тобто після визнання Порядку №295 не чинним.

Відтак, вище зазначені акти не можуть бути застосовані при вирішенні питання щодо накладення штрафу на ФОП ОСОБА_4

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 03.06.2019 року відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження.

Судове засідання призначено на 24.06.2019 року.

Відповідно ст. 162 КАС України відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження для подання відзиву на позовну заяву.

Ухвалу про відкриття провадження по справі отримано представником відповідача Головного управління Держпраці в Одеській області 03.06.2019 року, що підтверджується розпискою про отримання нарочно копії судового рішення, ухвали суду.

26.06.2019 року за вх. №23037/19 представником Головного управління Держпраці в Одеській області М. Калайда (Начальник) надано відзив на позовну заяву.

Відзив обґрунтовано наступним.

На думку, відповідача постанова про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД від 16.05.2019 року винесена законно, з урахуванням встановлених порушень.

Щодо виявлених порушень під час проведення інспекційного відвідування.

Відповідно до п.п. 3 п. 11 Порядку здійснення державного контролю за додержання законодавства про працю затвердженого Постановою КМУ від 26.04.2017 року № 295, інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення мають право наодинці або у присутності свідків ставити керівнику та/або працівникам об`єкта відвідування запитання, що стосуються законодавства про працю, отримувати із зазначених питань усні та/або письмові пояснення.

При відеофіксації проведення інспекційного відвідування посадовою особою Головного управління було повідомлено ФОП ОСОБА_4 про спробу проведення контрольного заходу та намагання посадової особи реалізувати своє право у відповідності до п. 11 Порядку № 295 шляхом відібрання пояснень у працівників.

Проте, керівником свідомо було відмовлено інспектору в реалізації зазначеного права, що чітко вбачається з відеофіксації.

Щодо правомірності прийняття постанови № ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС від 16.05.2019 року.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 КЗпП та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України «Про зайнятість населення» визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою КМУ від 17.07.2013 року №509 (далі - Порядок № 509).

Порядок повідомлення позивача про розгляд справи про накладення штрафу було дотримано у відповідності до Порядку № 509.

На момент розгляду справи про накладення штрафу, а саме: 08.05.2019 позивачем не надано документів, які б підтвердили факт неможливості особистої присутності ФОП ОСОБА_4 під час проведення інспекційного відвідування.

Відтак, за результатами розгляду справи, на підставі абзацу 7 частини 2 статті 265 Кодексу Законів про працю України (із змінами) за вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини (недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні), при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини (фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків) - до позивача застосовано відповідальність у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, винесено постанову № ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС піл 16.05.2019 року про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_4 у розмірі 417300 (чотириста сімнадцять тисяч триста) гривень 00 копійок.

Щодо твердження про втрату чинності Порядку № 295.

Порядок здійснення державного контролю за додержання законодавства про працю затвердженого Постановою КМУ від 26.04.2017 року № 295 визнано нечинним 14.05.2019 року, однак інспекційне відвідування відбувалось з 19.04.2019 року.

Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД589/1577/НД/АВ складено та підписано 22.04.2019 року, акт і став підставою для винесення Постанови №ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС.

Постанова №ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС винесена на підставі Порядку № 509.

Відтак, твердження щодо не чинності Порядку №295, не може слугувати підставою для скасування постанови № ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС від 16.05.2019 року.

01.07.2019 року за вх. №ЕП/4825/19 представником позивача ОСОБА_1 надано відповідь на відзив, в якій підтримано позицію, викладену в адміністративному позові.

04.07.2019 року за вх. №24044/19 представником Головного управління Держпраці в Одеській області Д. Кришкевич надано заперечення на відповідь на відзив, які обґрунтовано наступним.

Щодо дати складання Акту про неможливість проведення інспекційного відвідування та підстав винесення Постанови № ОД 588/1577/НП/СПТД-ФС.

Згідно із Наказом № 634 від 17 квітня 2019 року позаплановий захід мав відбуватись з 19.04.2019 року по 22.04.2019 року (включно).

Відповідно до абз. 1 п. 20 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 року № 295 (далі - Порядок № 295) акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником.

Тобто, акт № ОД 588/1577/НП був складений, відповідно до вимог н. 20 Порядку №295, у останній день інспекційного відвідування згідно наказу №634, а саме: 22.04.2019 року.

Крім того, матеріалами відеофіксації інспекційного відвідування підтверджується свідома протидія ФОП ОСОБА_4 реалізації посадовою особою Головного управління Держпраці в Одеській області своїх законних повноважень.

Ухвалою суд від 30.07.2019 року судом прийнято рішення про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

12.08.2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі та справу №420/3228/19 призначено до судового розгляду на 09.09.2019 року.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

Фізична особа-підприємець ОСОБА_4 (ФОП ОСОБА_4 - далі), РНОКПП НОМЕР_1 , державну реєстрацію фізичної особи-підприємця здійснено 26.06.2006 року за № НОМЕР_3, здійснює наступні види економічної діяльності за КВЕД: 81.21 Загальне прибирання будинків (основний); 81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів; 81.29 Інші види діяльності із прибирання; 95.22 Ремонт побутових приладів, домашнього та садового обладнання; 95.29 Ремонт інших побутових виробів і предметів особистого вжитку; 96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів; 77.11 Надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів відповідно даних з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

10.04.2019 року за підписом головного державного інспектора відділу з питань трудових відносин Управління з питань праці Головного управління Держпраці в Одеській області В. Барського складено інформаційну довідку на ім`я Начальника Головного управління Держпраці в Одеській області М. Калайди , в якій зазначено, що до Головного управління Держпраці в Одеській області надійшли звернення ОСОБА_7 (вх. №15-Ю-516-01 від 08.04.2019 року) та ГО «Національна асоціація захисту прав і громадян» (вх. №15-З-515-01 від 08.04.2019 року), яке містить інформацію щодо можливого порушення вимог законодавства про працю в частині належного оформлення трудових відносин з працівниками ФОП ОСОБА_4 , у зв`язку із чим є необхідність прийняття рішення щодо доцільності здійснення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_4 з питань виявлення неоформлених трудових відносин.

17.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області винесено наказ №634 про здійснення позапланового заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та здійснює господарську діяльність з прибирання приміщень у торговому центрі «Мега Дім» (м. Одеса, вул. Толбухіна, 135), на предмет виявлення неоформлених працівників.

17.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області винесено наказ №635 про здійснення позапланового заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та здійснює господарську діяльність з прибирання приміщень (клінінгова компанія «Кристал клінінг», м. Одеса, вул. Генерала Ватутіна, 14) у торговому центрі «Мега Дім» (м.Одеса, вул. Толбухіна, 135).

17.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області складені направлення на здійснення інспекційного відвідування №15/01-29-1285 та №15/01-29-1290.

22.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області складено Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД588/1577/НП за підписом інспектора праці Барського В .О .

Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД588/1577/НП підписано ФОП ОСОБА_4 03.05.2019 року.

22.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області складено Вимогу про надання документів №ОД/588/177/ПД, якою зобов`язано ФОП ОСОБА_4 в строк до 17 год. 15 хв. 06.05.2019 року надати належним чином завірені копії документів.

26.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області прийнято рішення щодо результатів розгляду справи про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД, яким прийнято до розгляду справу про накладення штрафу на ФОП ОСОБА_4.

26.04.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області складено повідомлення №109, яке направлено на адресу позивачки.

Повідомлення отримано ОСОБА_4 02.05.2019 року.

Супровідним листом від 03.05.2019 року вих. №03/19/4 за підписом представника Луб В.В. на адресу Головного управлінням Держпраці в Одеській області направлено заперечення на акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД588/1577/НП від 22.04.2019 року, вих. №03-19/2; заперечення на акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ОД589/1577/НП від 22.04.2019 року, вих. №03-19/1 від 03.05.2019 року; відповідь на вимогу про надання документів №ОД/588/177/ПД від 22.04.2019 року та №ОД589/1577/НП від 22.04.2019 року з додатками.

16.05.2019 року Головним управлінням Держпраці в Одеській області винесено Постанову про накладення штрафу №ОД588/1577/НП/СПТД-ФС, якою, на підставі статті 259 Кодексу законів про працю України, частини третьої статті 34 Закону України „Про місцеве самоврядування в Україні", пункту 8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року № 509, та на підставі абзацу 7 частини другої статті 265 Кодексу Законів про працю України від 10.12.1971 № 322-У1І1 (із змінами) вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини (недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні), при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини (фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі Фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків) встановлено відповідальність - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, на ФОП ОСОБА_4 накладено штраф у розмірі 417300 (чотириста сімнадцять тисяч триста) гривень 00 копійок.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА.

Стаття 19 Конституції України.

Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд перевіряє дії відповідача на відповідність вимогам ч.2-3 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Згідно зі ст. 3 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Відповідно до ст.4 КЗпП України законодавство про працю складається з Кодексу законів про працю України та інших актів законодавства України, прийнятих відповідно до нього.

Відповідно до ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Підпунктом 2 пункту 6 Положення про головне управління Держпраці в Одеській області, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 22.06.2017 №75, встановлено, що Головне управління Держпраці в Одеській області для виконання покладених на нього завдань має право: отримувати в установленому законодавством порядку від установ, організацій усіх форм власності та їх посадових осіб інформацію, документи та інші матеріали, необхідні для виконання покладених завдань.

Згідно пп.6 п.4 Положення про Державну службу України з питань праці, затверджене Постановою Кабінету Міністрів України №96 від 11.02.2015 року (далі - Положення №96) передбачено, що Держпраці відповідно до покладених на неї завдань, здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно до пп.5 п. 6 Положення №96 від 11.02.2015 р. Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Не виправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295 «Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (надалі - Порядок № 295) та рекомендовано міським радам міст обласного значення під час здійснення повноважень, передбачених частиною третьою статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» керуватися цією постановою.

Отже, процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначено Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017р. №295 (зі змінами та доповненнями), відповідно до п.2 якого державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці, у тому числі, виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин). Теж саме зазначено в пп.2.2.1 Положення про департамент аналітики та контролю Одеської міської ради.

Зазначені форми здійснення контролю за дотриманням законодавства про працю проводяться з підстав, передбачених пунктом 5 Порядку №295.

Відповідно до п. 5 Порядку №295, інспекційні відвідування проводяться:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю;

6) за інформацією: Держстату та її територіальних органів про наявність заборгованості з виплати заробітної плати; ДФС та її територіальних органів про: невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності; факти порушення законодавства про працю, виявлені у ході здійснення контрольних повноважень; факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом; роботодавців, що мають заборгованість із сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі, що перевищує мінімальний страховий внесок за кожного працівника; Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України Про відпустки); роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;

7) за інформацією профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлених в ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.

Згідно ч. 2 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року № 509, штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування;

ВИСНОВКИ СУДУ.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття».

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Юридичний спір - це юридичний конфлікт між учасниками правовідносин, у якому кожен з учасників правовідносин захищає свої суб`єктивні права. Правові спори виникають внаслідок порушення суб`єктивних прав у результаті протиправних дій, а також у разі невизнання або оспорювання суб`єктивних прав.

Юридичний спір в даній справі виник у зв`язку із винесенням відповідачем постанови про накладення штрафу у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, відповідно до абз.7 ч.2. ст. 265 КЗпП.

Згідно з п.п. 3, 4, 8, 9, 11 Порядку № 295, інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад, посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю. Контрольні повноваження інспектора праці підтверджується службовим посвідченням встановленої Мінсоцполітики форми, що видається Держпраці

Про проведення інспекційного відвідування інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі.

Про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.

Під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення.

Інспектори праці за наявності службового посвідчення безперешкодно, без попереднього повідомлення, серед іншого, мають право: під час проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин за наявності підстав, визначених пунктом 5 цього Порядку, самостійно і в будь-яку годину доби з урахуванням вимог законодавства про охорону праці проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в яких використовується наймана праця; ознайомлюватися з будь-якими книгами, реєстрами та документами, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, з метою перевірки їх відповідності нормам законодавства та отримувати завірені об`єктом відвідування їх копії або витяги.

Відповідно до п. 16 Порядку № 295 у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 1 1 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою.

Відповідно до п. 18 Порядку № 295, у разі відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, об`єкту відвідування надсилається копія акта про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування та письмова вимога із зазначенням строку поновлення документів. На час виконання такої вимоги строк проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування зупиняється.

Під час інспекційного відвідування (19.04.019 року) інспекторами праці за місцем провадження господарської діяльності ФОП ОСОБА_4 , у ТЦ «Мега Дім», де працівники Підприємця здійснюють прибирання приміщень, адміністратором ТЦ «Мега Дім» інспекторам праці було представлено гр. ОСОБА_11 , менеджер з організації роботи ФОП ОСОБА_4

Громадянка ОСОБА_11 , зв`язалася за власним телефоном з ФОП ОСОБА_4 , яка у телефонній розмові повідомила, що не надає згоду на відібрання у її працівників усних та письмових пояснень, у зв`язку з її відсутністю та хворобою, на що ФОП ОСОБА_4 посадовою особою Головного управління було повідомлено про відповідальність, відповідно до абзацу 7 частини 2 статті 265 КЗпП України, на що ФОП ОСОБА_4 попросила зачекати 10 хвилин.

Після очікування (більше 30 хвилин) з`явилася громадянка ОСОБА_11 , яка з власного телефону знову зателефонувала ФОП ОСОБА_4 , яка зазначила, що не надає згоду на відібрання у її працівників усних та письмових пояснень, на що її знову було повідомлено про відповідальність, передбачену абзацом 7 частини статті 265 КЗпП України, на що гр. ОСОБА_4 зазначила, що відмовляється.

При відеофіксації проведення інспекційного відвідування посадовою особою Головного управління було повідомлено ФОП ОСОБА_4 про спробу проведення контрольного заходу та намагання посадової особи реалізувати своє право у відповідності до п. 11 Порядку № 295 шляхом відібрання пояснень у працівників.

Але керівником свідомо було відмовлено інспектору в реалізації зазначеного права, що чітко вбачається з відеофіксації.

Матеріали відеофіксації досліджені в судовому засіданні.

Зазначені обставини підтверджують факт того, що ФОП ОСОБА_4 створено перешкоди при проведенні інспекційного відвідування, які унеможливлюють подальше його проведення.

Щодо правомірності постанови відповідача №ОД588/1577/НП/СПТД від 16.05.2019 року, суд зазначає наступне.

Згідно з частинами 1, 2 статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Так, при визначенні розміру штрафу відповідач керувався вимогами ст. 265 КЗпП України.

Зокрема, абз. 6 цієї статті передбачає, що недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні передбачає фінансову санкцію - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Згідно із абз. 7 ч. 2 ст. 265 КЗпП вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Абзац другий передбачає відповідальність за фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків.

Той факт, що інспекційне відвідування планувалось саме з питань фактичного допуску працівників до роботи без оформлення трудового договору (контракту), підтверджується змістом наказу директора департаменту аналітики та контролю Одеської міської ради «Про проведення інспекційного відвідування» від 17.04.2019 року № 634.

Створення ФОП ОСОБА_4 обставин, що унеможливлюють проведення інспекційного відвідування, а саме: не надання згоди на відібрання у її працівників усних та письмових пояснень, що підтверджує створення перешкод у проведенні заходу контролю.

Беручи до уваги викладене розмір, штрафу у постанові про накладення фінансової санкції встановлено відповідачем правомірно, а саме у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, що складає - 417300 грн.

Наведена вище позиція також узгоджується з висновками, викладеними в постанові Верховного Суду від 07.02.2018 року по справі № 813/1170/17.

Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 року №509 (далі - Порядок №509) визначає механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених ч.2 ст.265 Кодексу законів про працю України та ч.ч.2-7 ст.53 Закону України «Про зайнятість населення».

Як встановлено судом, позивачка належним чином повідомлялась про розгляд її справи щодо вирішення питання про накладення штрафу, шляхом направлення повідомлення №109 від 26.04.2019 року на адресу позивачки.

Розгляд справи про накладення штрафу призначено на 08.05.2019 року.

Повідомлення направлено на адресу ОСОБА_4 відповідно накладної з трек-номером 144, яка отримана останньою 02.05.2019 року.

Відповідно до протоколу №121 від 08.05.2019 року на засіданні з розгляду справи про накладення штрафу, був присутній ОСОБА_1 - адвокат ФОП Малишевої Л.В.

08.05.2019 року при розгляді справи представником позивача заявлено обґрунтоване клопотання про перенесення розгляду справи про накладення штрафу.

Документів, які б підтвердили факт неможливості особистої присутності ФОП ОСОБА_4 під час проведення інспекційного відвідування ні позивачем, ні представником позивача не надано.

Згідно п. 5 Порядку № 509, у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

На виконання зазначеного положення Порядку № 509, було вирішено перенести розгляд справи на 16.05.2019 року та ознайомлено представника позивача особисто під підпис.

Відповідно до протоколу №132 від 16.05.2019 року на засіданні з розгляду справи про накладення штрафу, прийнято рішення про накладення штрафу у розмірі 417300 гривень 00 копійок на ФОП ОСОБА_4 за порушення ст. 265 КЗпП.

Таким чином, судом встановлено, що процедура розгляду страви про накладення штрафу відповідачем дотримана.

Крім того, суд критично відноситься до посилання позивача на те, що перевірку було проведено на підставі постанови Кабінету Міністрів України №295 від 26.04.2017 року, яка визнана нечинною, оскільки, інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_4 проводилося у період з 19.04.2019 року по 22.04.2019 рік, а постанова Шостого апеляційного адміністративного суду по справі №826/8917/17, якою було визнано нечинною постанову КМУ №295 від 26.04.2017 року була прийнята лише 14.05.2019 року, тобто на час проведення інспекційного відвідування, Порядок №295 був чинним та підлягав застосуванню.

Так, згідно з ч. 2 ст. 265 Кодексу адміністративного судочинства України, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням сили.

Постанова Шостого апеляційного адміністративного суду набрала законної сили 14 травня 2019 року.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Суд, у цій справі, враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ч. 1,4 ст. 90 КАС України).

Згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно зі ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст. ст. 12, 139, 242, 246, 250, 251, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_4 до Головного управління Держпраці в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Фізична особа - підприємець ОСОБА_4 - адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , телефон: НОМЕР_2 , електронна пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1

Головне управління Держпраці в Одеській області - адреса: 65044, м. Одеса, проспект Шевченко, буд. 2, , телефон: (0482) 63-84-06, електронна пошта:

Головуючий суддя Потоцька Н.В.

.