Справа № 826/2872/17
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2019-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/2872/17 Прізвище судді (суддів) першої інстанції: Кузьменко В.А. Суддя-доповідач Шурко О.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Шурка О.І.,

суддів Василенка Я.М., Чаку Є.В.,

при секретарі Коцюбі Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фірма "Технокомплекс" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області про визнання протиправним та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фірма "Технокомплекс" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва, у зв`язку із тим, що оскаржувані припис та постанову прийнято неправомірно, а дії щодо проведення позапланової перевірки не відповідають вимогам законодавства, оскільки: позапланова перевірка достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт проводиться протягом трьох місяців з дня подання зазначеного документа; до замовника, який самостійно виявив допущену технічну помилку і подав відповідну заяву, штрафні санкції за раніше подані з помилками повідомлення або декларацію чи виявлені в них недостовірні дані не застосовуються.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить оскаржуване судове рішення скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволені позовних вимог в повному обсязі.

Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як свідчать матеріали справи, відповідно до направлень для проведення перевірки від 17 січня 2017 року та від 23 січня 2017 року №7/1 інспектори будівельного нагляду направлені для здійснення позапланової перевірки на об`єкті будівництва "Реконструкція власних приміщень овочесховища та холодильника у підприємство по виготовленню виробів медичного призначення (ІІ, ІІІ пускові комплекси), Черкаська обл., м. Сміла, вул. Промислова, 22", замовник - ТОВ "Фірма "Технокомплекс", на підставі наказу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області від 17 січня 2017 року №7, наказу від 23 січня 2017 року №7 та перевірки достовірності даних в декларації про початок виконання будівельних робіт від 17 жовтня 2017 року №ЧК99.

За результатами проведеної перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 січня 2017 року ТОВ "Фірма "Технокомплекс" на об`єкті будівництва "Реконструкція власних приміщень овочесховища та холодильника у підприємство по виготовленню виробів медичного призначення (ІІ, ІІІ пускові комплекси), Черкаська обл., м. Сміла, вул. Промислова, 22", у якому встановлено, що під час проведення перевірки виявлено наступні порушення: замовником в декларації зазначено недостовірні дані, а саме: невірно вказані прізвище та ім`я головного експерта проекту (зазначено ОСОБА_1 замість ОСОБА_2 ), дата та номер затвердження містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, виданих Управлінням архітектури, регулювання забудови та земельних відносин виконавчого комітету Смілянської міської ради вказано б/н від 16 липня 2010 року замість дати та номеру 26 травня 2011 року №9-49/VI.

У зв`язку із виявленими порушеннями Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 січня 2017 року №8, у якому вимагається надати до органу державного архітектурно-будівельного контролю достовірні дані в декларації про початок будівельних робіт щодо інформації, яка потребує змін до 25 квітня 2017 року.

Постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 лютого 2017 року №5/1023-4.3/68, за порушення вимог частини восьмої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пункту 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 року №747) ТОВ "Фірма "Технокомплекс" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини другої статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", та накладено штраф у сумі 144 000,00 грн.

Незгода позивача з діями та постановою і приписом відповідача зумовила звернення до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позов, зазначив, що відповідачем не доведено правомірність своїх рішень з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, аргументуючи свою позицію наступним.

Частиною 2 ст.19 Конституції України та ст.24 Закону України «Про місцеве самоврядування» встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затверджений Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011р.

Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Положеннями статті 41 цього Закону визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно п.5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

В п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Матеріали справи підтверджують, що підставою для проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ТОВ "Фірма "Технокомплекс" на об`єкті будівництва "Реконструкція власних приміщень овочесховища та холодильника у підприємство по виготовленню виробів медичного призначення (ІІ, ІІІ пускові комплекси), Черкаська обл., м. Сміла, вул. Промислова , 22 " є перевірка достовірності даних декларації про початок виконання будівельних робіт від 17 жовтня 2017 року №ЧК99.

Судом встановлено, що декларацію про початок виконання будівельних робіт ТОВ "Фірма "Технокомплекс" подано до Управління надання адміністративних послуг Департаменту управління справами та юридичного забезпечення Черкаської міської ради 11 жовтня 2016 року, що підтверджується відповідною відміткою на копії декларації.

У свою чергу, в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області декларацію про початок виконання будівельних робіт "Реконструкція власних приміщень овочесховища та холодильника у підприємство по виготовленню виробів медичного призначення (ІІ, ІІІ пускові комплекси), Черкаська обл ., м. Сміла, вул. Промислова, 22 " зареєстровано 17 жовтня 2016 року за №ЧК99.

Як вбачається зі змісту частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та пункту 7 Порядку, проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, здійснюється протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Тобто, перебіг тримісячного строку для проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання будівельних робіт, поданій позивачем починається з 11 жовтня 2016 року, а не з дня реєстрації декларації в Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області, та відповідно закінчується 11 січня 2017 року.

Колегія суддів звертає увагу, що направлення для проведення перевірки датоване 17 січня 2017 року та наказом від 23 січня 2017 року №7 про продовження проведення позапланової перевірки продовжено проведення позапланової перевірки достовірності даних декларації про початок виконання будівельних робіт.

Наведене свідчить про те, що відповідачем пропущений встановлений містобудівним законодавством строк для проведення перевірки на вказаній підставі, а тому дії Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області щодо проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил в межах спірних правовідносин є протиправними.

До того ж, незаконно проведена перевірка не має правових наслідків, а тому рішення, прийняті за результатами такої перевірки, зокрема у формі припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 25 січня 2017 року №8 та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08 лютого 2017 року №5/1023-4.3/68, також є незаконними та підлягають скасуванню, що і було вірно встановлено судом першої інстанції при винесені рішення.

Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив законне та обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Апелянт не надав до суду належних доказів, що б підтверджували факт протиправності рішення суду першої інстанції.

При цьому судовою колегією враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими судом першої інстанції обставинами, наявними в матеріалах справи доказами та нормами права, зазначеними в мотивувальній частині оскаржуваного рішення суду.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право, зокрема, залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 31 травня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя: Шурко О.І.

Судді: Василенко Я.М.

Чаку Є.В.

Повний текст постанови виготовлено 19.09.2019.