Справа № 160/5162/19
Суддя: Златін Станіслав Вікторович
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
16 вересня 2019 року Справа № 160/5162/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЗлатіна Станіслава Вікторовича
за участі секретаря судового засіданняПіскун Я.В.
представника позивача представника відповідач 1 представника відповідача 2 представника третьої особи Кузяков О.В. Прохоренко А.В. не з`явився ОСОБА_1 .О,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Дніпропетровської обласної ради, Комісії з проведення конкурсного відбору директора - художнього керівника обласного комунального підприємства культури "Дніпропетровський академічний театр опери та балету", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 про визнання конкурсу протиправним та скасування його результатів
Позивач звернувся з позовом до суду, у якому просить: визнати проведений у березні-квітні 2019 року конкурс на заміщення вакантної посади директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» - протиправним та скасувати рішення комісії з проведення конкурсу на заміщення вакантної посади директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», що оформлено протоколом від 04.04.2019 року.
Позовні вимоги обґрунтовані наступним:
- до участі у жеребкуванні до складу членів конкурсної комісії від громадських організацій були допущені громадські організації, що жодного відношення до сфери культури не мають, не проводять діяльність у цій галузі, зокрема, ГО «Жінки України» та ГО «Національна спілка журналістів України»;
- за результатами жеребкування кандидатів до конкурсної комісії було обрано двох членів від ГО «Ми завжди разом», одним із яких став ОСОБА_4 , анкета якого не містить підпису керівника даної організації та печатки, на відміну від анкети іншого кандидата від ГО «Ми завжди разом» ОСОБА_5 . Також у заяві голови ГО «Ми завжди разом» про участь у жеребкуванні трьох кандидатів від вказаної організації, прізвище ОСОБА_6 є додрукованим, оскільки не відповідає шрифту всієї заяви та межах надрукованого тексту, що дає підстави для сумніву про чесність та законність жеребкування. ОСОБА_6 має місце роботи у Дніпропетровській обласній державній адміністрації, у зв`язку з чим є підстави ставити під сумнів його незалежність та неупередженість;
- член конкурсної комісії ОСОБА_7 до моменту його обрання керівником ОКПК «Дніпровський академічний театр драми та комедії» був керівником КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція», у якій у той час майже три роки працював переможець конкурсу ОСОБА_3 на посаді начальника сектору творчих проектів, що може ставити під сумнів незалежність та неупередженість члена комісії ОСОБА_7 ;
- переможець конкурсу ОСОБА_3 брав активну участь у роботі МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю», у тому числі і фінансову, про що може свідчити лист балетної школи за підписом директора МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю» ОСОБА_8 . Художнім керівником МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю» є ОСОБА_9 , якого також обрано членом конкурсної комісії;
- збори трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» проведено з порушенням вимог законодавства, а саме: на зборах присутні менше половини трудового колективу, запропоновані кандидатури членів комісії не набрали необхідну кількість голосів, рахункова комісія на зборах не обиралась, підрахунку голосів не проводилось. Тому процедура обрання представників трудовим колективом обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» викликає сумніви;
Ухвалою суду від 05.06.2019 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи у порядку загального позовного провадження та залучено до участі у справі в якості співвідповідача Комісію з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» та третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_10 .
25.06.2019 року від відповідача 1 - Дніпропетровської обласної ради, надійшов відзив на позовну заяву, у якому останній просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних причин:
- загальні збору трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» проведені, згідно протоколу загальних зборів від 26.02.2019 року на зборах присутні 325 осіб, з 415 працюючих на підприємстві. Кандидатура ОСОБА_11 набрала 310 голосів «за», кандидатура ОСОБА_7 набрала 315 голосів «за» та кандидатура ОСОБА_9 набрала 250 голосів «за». Законодавством України не передбачено окремої процедури проведення загальних зборів трудового колективу та підрахунку голосів на зборах. Рішення зборів трудового колективу є чинним та не оскаржена і не скасовано у встановленому порядку;
- розпорядження голови обласної ради № 47-КП від 18.03.2019 року «Про склад комісії з конкурсного відбору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» не оскаржувалось і є чинним;
- заангажованість та заінтересованість членів конкурсної комісії ОСОБА_7 та ОСОБА_9 не підтверджена жодними доказами; твердження позивача є голослівними та надуманими, вказані члени конкурсної комісії не підпадали під критерії визначені частиною 8 статті 21-3 Закону України «Про культуру»;
- до участі у жеребкуванні з визначення членів конкурсної комісії від громадських організацій було допущено 11 громадських організацій; при допуску до жеребкування комісією з жеребкування розглядалися заяви та анкети кандидатів до конкурсної комісії. Громадські організації «Національна спілка журналістів України» та «Жінки України ХХІ» були допущені до жеребкування, оскільки Закон України «Про культуру» до діяльності у сфері культури відносить досить широкий спектр видів діяльності, а тому не є можливим чітко визначити види діяльності, які не відносяться до сфери культури;
- щодо зауважень позивача стосовно додрукування в заяві ГО «Ми завжди разом» прізвища ОСОБА_6 , то вказаний документ надано самою громадською організацією до обласної ради. Саме громадська організація несе відповідальність за надану нею інформацію. Відсутність підпису керівника ГО «Ми завжди разом» та печатки на анкеті ОСОБА_4 то є технічним недоліком. Жодних претензій та спростувань щодо кандидатури ОСОБА_4 до обласної ради та комісії із жеребкування не надходило;
- переможець конкурсу ОСОБА_3 на момент затвердження його в якості кандидата на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» мав стаж роботи у сфері культури не менш як три роки, що підтверджується копією трудової книжки останнього. ОСОБА_3 мав стаж роботи на посаді начальника сектору творчих проектів у КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція» - 2 роки та 28 днів, виконував обов`язки директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» 3 місяці та 5 днів, а також з 12.05.1999 року по 14.03.2019 року є фізичною особою підприємцем із видами діяльності театральна та концертна діяльність, діяльність з підтримання театральних та концертних заходів, виробництво кіно та відеофільмів, телевізійних програм. Записи у трудовій книжці стосовно організації «Классический Гранд Балет» не бралися до уваги.
01.07.2019 року від третьої особи надійшли заперечення на позовну заяву, у яких остання просить суд відмовити у задоволенні позову з наступних підстав:
- загальні збору трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» проведені, кандидати від трудового колективу обрали необхідну кількість голосів, рішення зборів трудового колективу не визнано недійним;
- результати добору членів комісії від громадських організацій не визнано недійними;
- члени комісії відповідали вимогами Закону України «Про культуру»;
- переможець конкурсу ОСОБА_3 на момент затвердження його в якості кандидата на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» мав стаж роботи у сфері культури не менш як три роки, що підтверджується копією трудової книжки останнього. ОСОБА_3 мав стаж роботи на посаді начальника сектору творчих проектів у КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція» - 2 роки та 28 днів, виконував обов`язки директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» 3 місяці та 5 днів, а також з 12.05.1999 року по 14.03.2019 року є фізичною особою підприємцем із видами діяльності театральна та концертна діяльність, діяльність з підтримання театральних та концертних заходів, виробництво кіно та відеофільмів, телевізійних програм;
Відповідач 2 - Комісія з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», відзив на позовну заяву не надав.
Ухвалою суду від 02.08.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
У судовому засіданні наступні особи були допитані в якості свідків:
ОСОБА_12 , яка пояснила, що являється працівником театру опери і балету; на зборах трудового колективу, які були призначенні на 15-00 годину, не була присутня; працівники театру розносили списки осіб про присутність на зборах трудового колективу вже після проведення зборів трудового колективу 01.03.2019 року; також свідок повідомив суд про те, що обрані зборами трудового колективу члени конкурсної комісії є друзями переможця конкурсу;
ОСОБА_13 , яка пояснила, що на зборах трудового колективу були присутніми до 180 осіб; кількість присутніх не озвучувалась на зборах; 01.03.2019 року працівники театру принесли списки осіб, які були присутні на зборах трудового колективу; свідок на зборах трудового колективу не голосував; підрахунок голосів на зборах трудового колективу не здійснювався; інші кандидатури членів до конкурсної комісії, окрім заздалегідь визначених, не приймались; протокол зборів трудового колективу свідок не бачив та з ним не ознайомлювався;
ОСОБА_14 , який пояснив, що кількість осіб, яка була присутня на зборах трудового колективу театру, становила 190-200 осіб; особи, які прибули на збори трудового колективу не розписувались у відомостях про явку через велику кількість осіб, які заходили до залу; свідок пояснив, що розписувався про явку на збори трудового колективу вже після їх проведення; рахункову комісію не обирали; більша частина присутніх на зборах не голосувала; підрахунок голосів не вівся; свідок особисто не голосував;
ОСОБА_15 , яка пояснила, що на зборах трудового колективу не були присутні всі працівники театру; реєстрація учасників не велася; рахункова комісія не створювалась; інші кандидатури членів до конкурсної комісії, окрім заздалегідь визначених, не приймались; 01.03.2019 року працівники театру принесли списки осіб, які були присутні на зборах трудового колективу; свідок голосував проти кандидатур членів конкурсної комісії;
ОСОБА_16 , який пояснив, що був присутній на зборах трудового колективу театру; збори відбувались о 15-00 годині; кількість осіб, які були присутні на зборах трудового колективу становила до 100 осіб; 01.03.2019 року працівники театру принесли списки осіб, які були присутні на зборах трудового колективу; розписувались у списках присутніх на зборах також і особи, які фактично не були присутні на зборах трудового колективу театру, розписувались деякі особи під примусом;
ОСОБА_17 , яка повідомила про те, що конкурс відбувся законно; свідок приймав особисту участь у засіданнях комісії з конкурсного добору; Два члени конкурсної комісії ОСОБА_7 та ОСОБА_9 не повідомляли комісію про стосунки з ОСОБА_3 ; зауваження стосовно порядку проведення зборів трудового колективу театру до конкурсної комісії не надходили; всі громадські організації, які подавали документи стосовно участі у конкурсі мали напрямком діяльності сферу культури; щодо кандидатури ОСОБА_4 спростування не надавались; у трудовий стаж ОСОБА_3 враховано його діяльність як фізичної особи підприємця на підставі відповідної інформації з органів Пенсійного фонду України стосовно сплати нимєдиного внеску.
Позивач у судовому засіданні підтримав заявлені позовні вимоги.
Відповідач Дніпропетровська обласна рада, у судовому засіданні заперечувала проти задоволення заявлених позовних вимог.
Відповідач - Комісія з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», у судове засідання не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином; відзив на позовну заяву не надав.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог.
Вивчивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступне.
Щодо підсудності справи Дніпропетровському окружному адміністративному суду.
Предметом спору у даній адміністративній справі є рішення конкурсної комісії, яке є обов`язковим для органу місцевого самоврядування, у спірних правовідносинах наявних публічний інтерес відповідної територіальної громади, у спільній власності якої перебуває заклад культури. Таким публічний інтерес має визначальне значення при розгляді даного спору, а подальші трудові відносини призначеного керівника комунального закладу культури мають похідний, другорядний характер. Таким спір у відповідності до пункту 9 ч.1 ст. 19 КАС України підсудний адміністративним судам.
Аналогічну позицію займає і Велика Палата Верховного Суду у постановах від 05.06.2019 року по справі № 817/1678/19 та від 15.05.2019 року по справі № 808/4168/17.
З урахуванням вимог статті 25 КАС України справа підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду.
Судом під час розгляду справи встановлено, що згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради № 13-КП від 15.02.2019 року відповідно до Закону України «Про культуру» Дніпропетровська обласна рада оголосила конкурс на заміщення посади директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету».
Рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII затверджено Положення про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради (далі Положення).

Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 15.02.2019 року № 14-КП оголошено добір кандидатур від громадських організацій у сфері культури для включення до складу комісії з проведення конкурсного відбору на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету».

Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 01.10.2018 року № 52-КП визначено комісію з жеребкування по добору кандидатур від громадських організацій у сфері культури для включення до складу комісії з проведення конкурсного відбору на посаду керівників закладів та підприємств культури, що перебувають в управлінні Дніпропетровської обласної ради.

Розпорядженням голови Дніпропетровської обласної ради від 18.03.2019 року № 47-КП визначено склад комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету». ДО складу комісії ввійшли наступні особи: ОСОБА_18 депутат обласної ради, Лук`яненко В.В. начальник відділу аудиту виконавчого апарату обласної ради, Прохоренко А.В. головний спеціаліст відділу корпоративних прав та відносин власності управління правового забезпечення діяльності ради виконавчого апарату обласної ради, ОСОБА_7 від трудового колективу, директор художній керівник КПК «Дніпровський академічний театр драми та комедії ДОР», ОСОБА_19 від трудового колективу, режисер-постановник ДП «Харківський національний академічний театр опери та балету ім. В.М. Лисенко», ОСОБА_9 від трудового колективу, художній керівник МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю», ОСОБА_4 від громадської організації «Ми завжди разом», ОСОБА_20 - від громадської організації «Ми завжди разом», ОСОБА_21 від Національної спілки театральних діячів Дніпропетровське міжобласне відділення, ОСОБА_22 начальник відділу кадрової роботи з комунальними підприємствами, закладами установами управління житлово-комунального господарства та комунальної власності виконавчого апарату обласної ради, секретар комісії (без права голосу).

Протоколом № 1 засідання комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» від 29.03.2019 року вирішено обрати головою комісії ОСОБА_18 , вирішено допустити до конкурсного добору двох осіб: ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Протоколом № 2 засідання комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» від 04.04.2019 року переможцем конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» визначено ОСОБА_23 .

Суд зазначає, що вимоги до керівника державного чи комунального закладу культури визначено у статті 21-1 Закону України «Про культуру», у відповідності до якої керівником державного чи комунального закладу культури може бути особа, яка має вищу освіту, стаж роботи у сфері культури не менше трьох років, володіє державною мовою та здатна за своїми діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати відповідні посадові обов`язки.

Керівником національного закладу культури може бути особа, яка має вищу освіту, стаж роботи у сфері культури не менше трьох років, володіє державною мовою, має досвід роботи на керівних посадах в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях усіх форм власності не менше трьох років та здатна за своїми діловими і моральними якостями, освітнім і професійним рівнем виконувати відповідні посадові обов`язки.

Не може бути призначена на посаду керівника державного чи комунального закладу культури особа, яка:

за рішенням суду визнана недієздатною або її дієздатність обмежена;

має судимість за вчинення злочину, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку, або на яку протягом останнього року накладалося адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення;

є близькою особою або членом сім`ї керівників органу, що відповідно до статутних документів здійснює управління державним чи комунальним закладом культури, а саме центрального органу виконавчої влади, органу влади Автономної Республіки Крим, місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування (далі - орган управління).

Порядок конкурсного добору керівника державного чи комунального закладу культури визначено у статті 21-2 Закону України «Про культуру», у відповідності до якої кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури визначає конкурсна комісія за результатами відкритого та публічного конкурсного добору на зайняття цієї посади.

Конкурсний добір керівника державного чи комунального закладу культури складається з таких етапів: оголошення органом управління конкурсу на посаду керівника державного чи комунального закладу культури; формування складу конкурсної комісії; подання документів кандидатами на посаду керівника державного чи комунального закладу культури; добір кандидатів на посаду керівника державного чи комунального закладу культури; призначення органом управління керівника державного чи комунального закладу культури.

Організацію та проведення конкурсного добору, а також роботу конкурсної комісії забезпечує орган управління.

Орган управління оголошує конкурс на посаду керівника державного чи комунального закладу культури не пізніш як за два місяці до завершення строку повноважень керівника державного чи комунального закладу культури відповідно до контракту або впродовж семи днів з дня дострокового припинення його повноважень.

Оголошення про конкурс розміщується в офіційних друкованих виданнях відповідних органів державної влади та органів місцевого самоврядування (за наявності), на офіційному веб-сайті органу управління, на інформаційних сайтах, сайтах професійного спрямування, сайтах установ культури та може поширюватися в будь-який інший спосіб.

Оголошення про конкурс на посаду керівника державного чи комунального закладу культури має містити інформацію про дату початку приймання документів, дату початку формування конкурсної комісії, умови, строки проведення конкурсу та вимоги до кандидатів.

Склад, порядок формування і повноваження конкурсної комісії визначено у статті 21-3 Закону України «Про культуру», згідно з якою конкурсна комісія складається з дев`яти членів.

Персональний склад конкурсної комісії та зміни до нього (за потреби) затверджує своїм наказом орган управління, що проводить конкурсний добір. Орган управління повинен сформувати персональний склад конкурсної комісії не пізніше 30 днів після оголошення конкурсу на посаду керівника державного чи комунального закладу культури.

У разі проведення конкурсного добору на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, яким управляє центральний орган виконавчої влади, по три кандидатури до складу конкурсної комісії подають члени трудового колективу, громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування та орган управління.

У разі проведення конкурсного добору на посаду керівника державного чи комунального закладу культури, яким управляє орган влади Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади чи орган місцевого самоврядування, по три кандидатури до складу конкурсної комісії подають члени трудового колективу, громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування та орган управління.

Кандидатури до складу конкурсної комісії від трудового колективу обираються на загальних зборах трудового колективу.

Громадські організації у сфері культури відповідного функціонального спрямування подають по три кандидатури органу управління, який шляхом жеребкування визначає трьох кандидатів до складу конкурсної комісії. Орган управління забезпечує онлайн-трансляцію жеребкування на своєму офіційному веб-сайті.

Члени конкурсної комісії мають бути неупередженими та незалежними. Не допускається втручання в діяльність конкурсної комісії будь-яких органів влади, а також учасників конкурсу.

Членами конкурсної комісії можуть бути:

незалежні фахівці у сфері культури, публічного або бізнес-адміністрування;

члени професійних, творчих спілок, об`єднань, асоціацій, організацій у сфері культури, зареєстрованих відповідно до закону;

члени міжнародних об`єднань, асоціацій, організацій у сферах культури.

Членом конкурсної комісії не може бути особа, яка:

за рішенням суду визнана недієздатною або її дієздатність обмежена;

має судимість за вчинення злочину, якщо така судимість не погашена або не знята в установленому законом порядку, або на яку протягом останнього року накладалося адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення;

є близькою особою або членом сім`ї учасника конкурсу чи органу управління;

є членом трудового колективу закладу культури, на посаду керівника якого проводиться конкурс.

Конкурсна комісія вважається повноважною у разі затвердження в її складі не менше шести осіб.

Орган управління призначає секретаря конкурсної комісії, який бере участь у засіданнях комісії без права голосу. Секретар веде і зберігає протоколи засідань конкурсної комісії, які підписують усі члени конкурсної комісії.

Голова конкурсної комісії обирається членами конкурсної комісії з їх числа та проводить засідання конкурсної комісії.

У відповідності до пункту 3 Розділу ІІІ Положення про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради, яке затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII, члени конкурсної комісії зобов`язані не допускати конфлікту інтересів під час проведення конкурсного відбору. Перед початком розгляду документів, поданих кандидатами на участь у конкурсному доборі, член конкурсної комісії зобов`язаний повідомити про конфлікт інтересів та надати пояснення щодо обставин, які можуть перешкоджати об`єктивному виконанню ним обов`язків, про що зазначається у протоколі. Член конкурсної комісії, який повідомив про конфлікт інтересів, участі у голосуванні не бере.

У пункті 4 Розділу ІІ Положення про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради, яке затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII, визначено порядок обрання членів конкурсної комісії від трудового колективу, у відповідності до якого рішення загальних зборів трудового колективу приймається відкритим голосуванням більшістю голосів від числа членів трудового колективу, присутніх на загальних зборах. Протокол загальних зборів трудового колективу підписують головуючий та секретар загальних зборів. Для включення до складу конкурсної комісії кандидатур запропонованих трудовим колективом, головуючим на загальних зборах трудового колективу до органу управління майном письмово та електронною поштою подаються: супровідний лист у довільній формі, протокол загальних зборів трудового колективу, листок реєстрації із підписами членів трудового колективу, які брали участь у загальних зборах.

Згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради від 15.02.2019 року № 14-КП для участі в жеребкуванні громадська організація подає до Дніпропетровської обласної ради до 04.03.2019 року лист у довільній формі підписаний керівником громадської організації із зазначенням трьох кандидатур, які рекомендуються для включення до складу комісії, заяву та анкету,, копію статуту громадської організації.

У пункті 6 Розділу ІІ Положення про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради, яке затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII, визначено, що рішення про допущення кандидатур від громадських організацій до участі у жеребкуванні та результати жеребкування оформлюються протоколом засідання комісії, який підписується всіма її членами. Рішення комісії з жеребкування приймаються шляхом голосування простою більшістю голосів її членів на засіданні.

Стосовно доводів позивача - до участі у жеребкуванні до складу членів конкурсної комісії від громадських організацій були допущені громадські організації, що жодного відношення до сфери культури не мають, не проводять діяльність у цій галузі, зокрема, ГО «Жінки України» та ГО «Національна спілка журналістів України», то суд зазначає наступне.

Згідно протоколу засідання Комісії із жеребкування від 18.03.2019 року до участі у жеребкуванні з визначення членів конкурсної комісії допущено загалом 11 громадських організацій, зокрема, і Всеукраїнська громадська організація «Національної спілки журналістів України» та Всеукраїнська громадська організація жінки України ХХІ століття.

При допуску до жеребкування зазначених вище двох громадських організацій Комісією із жеребкування розглядалися їх заяви та анкети кандидатів для включення до конкурсної комісії. Крім того, Комісією із жеребкування бралися до уваги мета, напрями та завдання діяльності громадських організацій відповідно до їх статутних документів.

У відповідності до статуту Всеукраїнська громадська організація «Національної спілки журналістів України» одним із завдань діяльності зазначеної громадської організації є створення умов для творчої праці, підвищення професійного, наукового та загального культурного рівня членів організації та Національної спілки журналістів України, виховання творчої молоді, оволодіння нею досягненнями національної та загальнолюдської культури, видання газет, журналів, книг та іншої друкованої продукції з метою популяризації досягнень української та світової культури.

Одним із напрямів діяльності Всеукраїнська громадська організація жінки України ХХІ століття є здійснення та задоволення, зокрема, культурних інтересів мас жінок та чоловіків України, діяльність із підтримання театральних та концертних заходів, конкурсів та заходів з метою підвищення культурно-духовного рівня нації.

У відповідності до Закону України «Про культуру» діяльність у сфері культури (культурна діяльність) - творча, господарська, наукова, бібліотечна, інформаційна, музейна, освітня, культурно-дозвіллєва та розважальна діяльність, спрямована на створення, тиражування, розповсюдження, демонстрування, популяризацію, збереження і використання культурних благ та культурних цінностей для задоволення культурних потреб громадян.

Таким чином, діяльність у сфері культури це досить широкий спектр видів діяльності до яких, на думку суду, можна віднести й види діяльностей вказаних вище двох громадських організацій.

Крім того, рішення Комісії із жеребкування від 18.03.2019 року щодо участі у жеребкуванні з визначення членів конкурсної комісії не оскаржено та є чинним.

За вказаних обставин судом відхиляється даний довід позивача та приймаються доводи відповідача Дніпропетровської обласної ради та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, в цій частині.

Стосовно доводу позивача - за результатами жеребкування кандидатів до конкурсної комісії було обрано двох членів від ГО «Ми завжди разом», одним із яких став ОСОБА_4 , анкета якого не містить підпису керівника даної організації та печатки, на відміну від анкети іншого кандидата від ГО «Ми завжди разом» ОСОБА_5 . Також у заяві голови ГО «Ми завжди разом» про участь у жеребкуванні трьох кандидатів від вказаної організації, прізвище ОСОБА_6 є додрукованим, оскільки не відповідає шрифту всієї заяви та межах надрукованого тексту, що дає підстави для сумніву про чесність та законність жеребкування. ОСОБА_6 має місце роботи у Дніпропетровській обласній державній адміністрації, у зв`язку з чим є підстави ставити під сумнів його незалежність та неупередженість, то суд зазначає наступне.

У заяві Громадської організації «Ми завжди разом», яка адресована Дніпропетровській обласній раді, прізвище « ОСОБА_6 » надруковано іншим шрифтом ніж весь текст.

Однак вказана вище заява підписана головою громадської організації та містить печатку громадської організації.

Суд зазначає, що відповідальність за зміст інформації у заяві Громадської організації «Ми завжди разом» несе саме громадська інформація.

До компетенції Комісії із жеребкування не належить здійснення перевірки документів на факт їх підробки.

Жодних претензій та спростувань щодо кандидатури ОСОБА_6 до Дніпропетровської обласної ради та Комісії з жеребкування не надавалося в т.ч. і від ГО «Ми завжди разом», інших громадських організації, які брали участь у процесі жеребкування, а також позивача.

Відсутність підпису керівника Громадської організації «Ми завжди разом» на анкеті ОСОБА_6 може бути технічним недоліком у оформленні документів. Сама анкета ОСОБА_6 містить підпис останнього; також у матеріалах справи є згода ОСОБА_6 на участі у роботі комісії з проведення конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету».

Крім того, рішення Комісії із жеребкування від 18.03.2019 року щодо участі у жеребкуванні з визначення членів конкурсної комісії не оскаржено та є чинним.

За вказаних обставин судом відхиляється даний довід позивача та приймаються доводи відповідача Дніпропетровської обласної ради та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, в цій частині.

Стосовно доводів позивача:

- член конкурсної комісії ОСОБА_7 до моменту його обрання керівником ОКПК «Дніпровський академічний театр драми та комедії» був керівником КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція», у якій у той час майже три роки працював переможець конкурсу ОСОБА_3 на посаді начальника сектору творчих проектів, що може ставити під сумнів незалежність та неупередженість члена комісії ОСОБА_7

- переможець конкурсу ОСОБА_3 брав активну участь у роботі МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю», у тому числі і фінансову, про що може свідчити лист балетної школи за підписом директора МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю» ОСОБА_8 . Художнім керівником МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю» є ОСОБА_9 , якого також обрано членом конкурсної комісії,

- член конкурсної комісії ОСОБА_6 має місце роботи у Дніпропетровській обласній державній адміністрації, у зв`язку з чим є підстави ставити під сумнів його незалежність та неупередженість, то суд зазначає наступне.

Згідно ч.7 ст.21-3 Закону України «Про культуру» члени конкурсної комісії мають бути неупередженими та незалежними. Не допускається втручання в діяльність конкурсної комісії будь-яких органів влади, а також учасників конкурсу.

У відповідності до пункту 3 Розділу ІІІ Положення про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради, яке затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII, члени конкурсної комісії зобов`язані не допускати конфлікту інтересів під час проведення конкурсного відбору. Перед початком розгляду документів, поданих кандидатами на участь у конкурсному доборі, член конкурсної комісії зобов`язаний повідомити про конфлікт інтересів та надати пояснення щодо обставин, які можуть перешкоджати об`єктивному виконанню ним обов`язків, про що зазначається у протоколі. Член конкурсної комісії, який повідомив про конфлікт інтересів, участі у голосуванні не бере.

Закон України «Про культуру» не розкриває таких понять як неупередженість та незалежність членів конкурсної комісії, а також не встановлює, що є конфліктом інтересів члена конкурсної комісії під час проведення конкурсного відбору.

Суд зазначає для того, щоб встановити, чи може член конкурсної комісії вважатися "незалежним", слід звернути увагу, на спосіб призначення членів комісії і строк їхніх повноважень, існування гарантій проти тиску ззовні та на питання, чи створює саме комісія видимість незалежності.

Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Існування безсторонності повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного члена конкурсної комісії, тобто чи мав член конкурсної комісії особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечували самі члени конкурсної комісії та, серед інших аспектів, склад самої конкурсної комісії, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка члена конкурсної комісії не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності члена конкурсної комісії отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності.

Суд окремо наголошує на тому, що навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, конкурс не лише має здійснюватися - ще має бути видно, що він здійснюється. Адже, у спірних правовідносинах наявних публічний інтерес відповідної територіальної громади, у спільній власності якої перебуває заклад культури.

Також суд зазначає, що поняття потенційного та реального конфлікту інтересів міститься у Законі України «Про запобігання корупції».

Згідно статті 1 вказаного вище закону України складовими конфлікту інтересів (реального, потенційного) є:

приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові/ представницькі повноваження (безпосередні та загальнослужбові). А співвідношення вказаних складових спричиняє виникнення:

реального конфлікту інтересів - приватний інтерес суперечить службовим/представницьким повноваженням, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

потенційного конфлікту інтересів - у сфері службових/ представницьких повноважень наявний приватний інтерес, що може за настанні певних обставин у майбутньому вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Важливо підкреслити, що перелік самих стосунків не є вичерпним; у дефініції «приватного інтересу» окреслено лише найбільш типові форми стосунків, які можуть зумовлювати наявність майнового чи немайнового інтересу.

При цьому тільки такий приватний інтерес у сфері службових/представницьких повноважень, що може вплинути або впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, спричиняє виникнення реального або потенційного конфлікту інтересів.

Практично це означає, що кожен член конкурсної комісії при виконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюють виникнення майнового чи немайнового інтересу.

Визначальним є спроможність вказаних відносин (незалежно від того чи існували вони у минулому або існують зараз) спричинити виникнення приватного інтересу.

При цьому приватний інтерес може мати своїм наслідком як позитивний вплив (особа має прагнення віддячити тощо) на ситуацію, так і негативний (завдати клопоту тощо).

Законом не встановлюється заборон чи обмежень на наявність приватного інтересу, як такого. Йдеться про дотримання правил етичної поведінки службовця та відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових чи представницьких повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів завжди існуватиме, якщо у особи у сфері її повноважень є приватний інтерес, здатний вплинути на об`єктивність чи неупередженість рішення, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За таких умов навіть якщо особа приймає об`єктивні та неупереджені рішення, що в повній мірі відповідають закону, відбудеться надалі втрата суспільної довіри до конкурсної комісії, в якій вона працює.

При цьому виключенням може бути ситуація, за якої у особи відсутні дискреційні повноваження.

Таким чином при потенційному конфлікті інтересів, так само як і при реальному конфлікті інтересів, існує суперечність між приватним інтересом і службовими (представницькими) повноваженнями. Проте при потенційному конфлікті інтересів така суперечність може вплинути на об`єктивність прийняття рішення чи вчинення діяння лише в майбутньому при настанні певних обставин.

Суд зазначає, що члени конкурсної комісії є незалежними від органу управління майном та органу, який створив конкурсну комісію, оскільки члени конкурсної комісії призначаються трьома різними та незалежними одним від одного суб`єктами (члени трудового колективу, громадські організації та орган управління майном).

За вказаних обставин комісія та її члени з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» є «незалежними», оскільки створюють видимість незалежності.

Судом встановлено, що переможець конкурсу ОСОБА_24 майже три роки працював у КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція», що підтверджується записами у трудовій книжці останнього, копія якої міститься у матеріалах справи.

Його безпосереднім керівником був член конкурсної комісії ОСОБА_7 , який у той час був директором КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція» та вирішував питання прийняття на роботу та звільнення з роботи позивача; виплати останньому премій та заробітної плати. Вказані обставини підтверджуються записами у трудовій книжці ОСОБА_24 , копія якої міститься у матеріалах справи

Також суд не може залишити поза увагою той факт, що ОСОБА_7 рекомендований до обрання членом конкурсної комісії з добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» трудовий колективом комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», тимчасово виконуючим обов`язки керівника якого з 17.12.2018 року був переможець конкурсу ОСОБА_3 згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради, копія якого міститься у матеріалах справи.

Також ОСОБА_3 був присутнім на зборах трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», що підтверджується копією протоколу загальних зборів трудового колективу зазначеного підприємства від 26.02.2019 року, копія якого міститься у матеріалах справи.

Суд також враховує той факт, що член конкурсної комісії ОСОБА_7 на засіданні конкурсної комісії не повідомив останню про вказані вище обставини та про наявність у нього ймовірно потенційного конфлікту інтересів з кандидатом на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» ОСОБА_3 , оскільки відповідна інформація відсутня у протоколах конкурсної комісії.

Приймаючи до уваги тривалі ділові (службові) відносини переможця конкурсу ОСОБА_3 з членом конкурсної комісії ОСОБА_7 , а також те, що кандидатура останнього була запропонована саме трудовим колективом комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», керівником якого у той час був ОСОБА_3 , а також те, що ОСОБА_7 не повідомив інших членів конкурсної комісії про тривалі ділові (службові) стосунки з ОСОБА_3 , то з точки зору стороннього спостерігача член конкурсної комісії ОСОБА_7 не може вважатися неупередженим стосовно ОСОБА_3

Стосовно члена конкурсної комісії ОСОБА_9 , то останній з 2010 року, згідно Анкети кандидата на включення до складу комісії, яка підписана ОСОБА_9 , працює художнім керівником МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю».

У матеріалах справи міститься копія подяки директора МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю» ОСОБА_25 , яка адресована ОСОБА_3 , у якій адміністрація та колектив та вихованці Дніпровської дитячої школи класичного танцю виказують глибоку подяку ОСОБА_26 за матеріальну підтримку учнів школи в організації поїздки до Італії для участі у XXV міжнародному конкурсі класничної та сучасної хореографії у місті Сполетто, березень 2015 року.

Вказаний вище документ наданий самим ОСОБА_3 до конкурсної комісії.

Таким чином, ОСОБА_3 підтримував матеріально організацію та її учнів, у якій працює художнім керівником член конкурсної комісії ОСОБА_9 .

Також суд не може залишити поза увагою той факт, що ОСОБА_9 рекомендований до обрання членом конкурсної комісії з добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» трудовий колективом комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», тимчасово виконуючим обов`язки керівника якого з 17.12.2018 року був переможець конкурсу ОСОБА_3 згідно розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради, копія якого міститься у матеріалах справи.

Також ОСОБА_3 був присутнім на зборах трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», що підтверджується копією протоколу загальних зборів трудового колективу зазначеного підприємства від 26.02.2019 року, копія якого міститься у матеріалах справи.

Суд також враховує той факт, що член конкурсної комісії ОСОБА_9 на засіданні конкурсної комісії не повідомив останню про вказані вище обставини та про наявність у нього ймовірно потенційного конфлікту інтересів з кандидатом на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» ОСОБА_3 , оскільки відповідна інформація відсутня у протоколах конкурсної комісії.

Приймаючи до уваги фінансові взаємовідносини переможця конкурсу ОСОБА_3 із МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю», від якої обрано члена конкурсної комісії ОСОБА_9 , а також те, що кандидатура останнього була запропонована саме трудовим колективом комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», керівником якого у той час був ОСОБА_3 , а також те, що ОСОБА_9 не повідомив інших членів конкурсної комісії про фінансові взаємовідносини з МКЗК «Дніпровська дитяча школа класичного танцю», у якій працює ОСОБА_9 , то з точки зору стороннього спостерігача член конкурсної комісії ОСОБА_9 не може вважатися неупередженим стосовно ОСОБА_3

Стосовно члена конкурсної комісії ОСОБА_6 , то останній не може вважатися упередженим, оскільки має місце роботи у Дніпропетровській обласній державній адміністрації, який є органом держаної влади. Конкурс організовано Дніпропетровською обласною радою, тобто органом місцевого самоврядування. Вказані установи є різними юридичними особами, які не під порядкові одна одній. ОСОБА_6 не є підпорядкованим за своїми службовими відносинами Дніпропетровській обласній раді.

З точки зору стороннього спостерігача член конкурсної комісії ОСОБА_6 . може вважатися неупередженим стосовно ОСОБА_3 та позивача.

Судом відхиляються доводи відповідачів та третьої особи стосовно того, оскільки рішення про створення конкурсної комісії не оскаржено, то члени конкурсної комісії обрано законно, з наступних підстав.

Предметом спору у даній адміністративній справі не є правомірність формування складу конкурсної комісії.

Суд під час вирішення спору лише дав свою оцінку таким критеріям як «неупередженість» та «незалежність» членів конкурсної комісії під час проведення конкурсу з добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», які запропоновані трудовим колективом комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету». Вказаним вище критеріям члени конкурсної комісії повинні відповідати протягом усього періоду проведення конкурсу, а не лише під час їх обрання до конкурсної комісії.

Також судом відхиляються посилання відповідачів та третьої особи на вимоги частини 8 статті 21-3 Закону України «Про культуру», яка визначає осіб, які не можуть бути членом конкурсної комісії, оскільки, як вже було зазначено вище, предметом спору у даній адміністративній справі не є правовірність формування конкурсної комісії. Той факт, що члени конкурсної комісії не порушують вимоги частини 8 статті 21-3 Закону України «Про культуру» не може свідчити однозначно та беззаперечно про їх неупередженість та незалежність під час проведення конкурсу.

Стосовно доводів позивача - збори трудового колективу обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» проведено з порушенням вимог законодавства, то суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що чинне законодавство України окремо не регулює питання проведення загальних зборів трудового колективу підприємства (організації), не визначає процедуру визначення кворуму та не встановлює порядку проведення процедури підрахунку голосів.

Певні питання стосовно порядку проведення зборів трудового колективу підприємства (організації) визначено пунктах 4 та 5 Розділу ІІ у Положенні про формування складу та організацію роботи конкурсної комісії з проведення добору на посаду керівника комунального закладу культури, що перебуває в управлінні Дніпропетровської обласної ради, яке затверджено рішенням Дніпропетровської обласної ради від 28.10.2016 року № 105-6/VII.

Згідно пунктів 4 та 5 вказаного вище положення кандидатури до складу конкурсної комісії від трудового колективу обираються на загальних зборах трудового колективу та визначаються із числа осіб, які не є членами трудового колективу закладу культури, на посаду керівника якого проводиться конкурсний відбір.

У загальних зборах мають право брати участь усі члени трудового колективу. Збори трудового колективу вважаються правомочними, якщо в них бере участь більше ніж половина загальної кількості членів трудового колективу.

Відкриває збори трудового колективу керівник закладу культури або його заступник.

Загальні збори трудового колективу обирають головуючого, який веде збори, та секретаря зборів, який веде протокол.

Протокол загальних зборів складається у довільній формі і містить: назву зборів, дату і місце їх проведення; порядок денний зборів, відомості про розгляд питань (відкриття засідання, наявність кворуму, обрання головуючого на зборах, секретаря зборів, затвердження порядку денного та інше); зазначення доповідача з кожного питання, суть питання, стислий перебіг обговорення, результати голосування, прийняте рішення.

Протокол загальних зборів трудового колективу підписують головуючий та секретар загальних зборів.

Рішення загальних зборів трудового колективу приймається більшістю голосів від числа членів трудового колективу, присутніх на загальних зборах.

Для включення до складу конкурсної комісії кандидатур, запропонованих трудовим колективом, головуючим на загальних зборах трудового колективу до Мінкультури письмово та електронною поштою подаються:

супровідний лист у довільній формі із зазначенням трьох кандидатур, які рекомендуються для включення до складу конкурсної комісії. До супровідного листа додаються заява за формою, наведеною у додатку 1 до цього Положення, та анкета кандидата на включення до складу конкурсної комісії за формою наведеною у додатку 2 до цього Положення;

протокол загальних зборів трудового колективу;

листок реєстрації із підписами членів трудового колективу, які брали участь у загальних зборах.

Згідно протоколу загальних зборів трудового колективу ОКПК «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» з добору представників трудового колективу для участі у роботі комісії з проведення конкурсного добору на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» від 26.02.2019 року, копія якого міститься у матеріалах справи, на загальних зборах були присутні 325 осіб з 415 працюючих на підприємстві. Тобто, ця кількість є більшою за 50% від загальної кількості членів трудового колективу театру.

Таким чином, збори трудового колективу ОКПК «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» були правомочними.

Факт наявності кворуму підтверджується листками реєстрації із підписами членів трудового колективу, які брали участь у загальних зборах, копії яких міститься у матеріалах справи.

Також з протоколу загальних зборів трудового колективу ОКПК «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» видно, що кандидатура ОСОБА_27 набрала 310 голосів «за», кандидатура ОСОБА_7 набрала 315 голосів «за», кандидатура ОСОБА_9 набрала 250 голосів «за».

Отже, кожен із вказаних вище кандидатів набрав необхідну кількість голосів, щоб бути обраним та рекомендованим обласній раді для членства у конкурсній комісії.

Судом відхиляються твердження позивача стосовно недодержання процедури підрахунку голосів, оскільки жодних додаткових вимог щодо процедури підрахунку голосів на загальних зборах трудового колективу чинним законодавством не передбачено.

Також рішення зазначених вище загальних зборів трудового колективу не визнано недійсним та незаконним.

Крім того, розпорядження голови Дніпропетровської обласної ради від 18.03.2019 року № 47-КП «Про склад комісії з конкурсного відбору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» не оскаржувалось, є чинним.

На підставі викладеного дані доводи позивача відхиляються судом та приймаються доводи відповідача Дніпропетровської обласної ради та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, в цій частині.

Стосовно доводів позивача - переможець конкурсу ОСОБА_3 на момент затвердження його в якості кандидата на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» не мав стажу роботи у сфері культури не менше трьох років, то суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 для підтвердження свого стажу роботи у сфері культури надано конкурсній комісії копію трудового книжки та документи, що підтверджують його діяльність у сфері культури як фізичної особи підприємця; свідоцтво про державну реєстрацію, довідку Пенсійного фонду України за формою ОК-7, довідка ДПІ у Шевченківському районі м. Дніпра ГУ ДФС у Дніпропетровській області.

Згідно записів у трудовій книжці ОСОБА_3 пропрацював:

- на посаді начальника сектору творчих проектів у КП «Єдина обласна театрально-концертна дирекція» Дніпропетровської обласної ради» з 17.11.2016 року по 14.12.2018 року, що становить 2 роки та 28 днів;

- на посаді виконуючого обов`язки директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» з 18.12.2018 року по 14.03.2019 року (день подання заяви про участь у конкурсі), що становить 3 місяці та 5 днів.

Крім того, згідно наданих ОСОБА_3 документів про діяльність як фізичної особи підприємця, останній здійснював господарську діяльність з підтримання театральних та концертних заходів, виробництво кіно та відеофільмів, телевізійних програм, тобто діяльність у сфері культури.

Як видано із витягу з ЄДРПОУ станом на 30.03.2018 року, копія якого міститься у матеріалах справи, ФОП ОСОБА_3 останній раз вносив зміни до видів діяльності 16.01.2012 року.

За вказаних обставин ОСОБА_3 мав стаж у сфері культури більш ніж три роки і без врахування періодів діяльності у організації «Классический Гранд Балет».

Таким чином, конкурсна комісії мала підстави для допуску ОСОБА_3 до участі у конкурсному доборі.

Крім того, предметом спору у даній справі не є правомірність рішення конкурсної комісії про допущення ОСОБА_3 до участі у конкурсному доборі на посаду директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету».

На підставі викладеного судом відхиляються вказані доводи позивача та приймаються доводи відповідача Дніпропетровської обласної ради та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, в цій частині.

Враховуючи те, що судом під час розгляду справи встановлено, що члени конкурсної комісії ОСОБА_7 та ОСОБА_9 не могли вважатися неупередженими, а також те, що останні приймали участі у голосуванні під час добору, а отже, могли мати вплив на процес прийняття рішення, то рішення Комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», що оформлено протоколом № 2 від 04.04.2019 року, є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки воно не відповідає пункту 4 частини 2 статті 2 КАС України критерію безсторонності (неупередженості).

Стосовно позовної вимоги визнати протиправним проведений у березні квітні конкурс на заміщення вакантної посади директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», то суд відмовляє у її задоволенні, оскільки статтею 19 КАС України визначено, що предметом оскарження у адміністративному суді може бути лише рішення конкурсної комісії, яке є обов`язковим для органу місцевого самоврядування.

У відповідності до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн. Враховуючи часткове задоволення позовних вимог з Дніпропетровської обласної ради на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 384,20 грн.

Керуючись ст. 139, 241, 243, 244, 245, 246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ) до Дніпропетровської обласної ради (49004, м. Дніпро, пр-т. О. Поля, 2, ), Комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету» (49004, м. Дніпро, пр-т. О. Поля, 2), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , ІПН НОМЕР_2 ) про визнання конкурсу протиправним та скасування його результатів задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з конкурсного добору директора художнього керівника обласного комунального підприємства культури «Дніпропетровський академічний театр опери та балету», що оформлено протоколом № 2 від 04.04.2019 року.

В іншій частині заявлених позовних вимог відмовити.

Стягнути з Дніпропетровської обласної ради за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_2 сплачену суму судового збору у розмірі 384,20 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 18 вересня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили станом на 18.09.2019 року Помічник судді Згідно з оригіналом Помічник судді С.В. Златін Лісна А.М. Лісна А.М.