Справа № 520/680/19
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2019-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 вересня 2019 р.Справа № 520/680/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Бегунца А.О. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.

представника позивача Комарової О.М.

представника відповідача Ревенко О.М.

представника відповідача Коробкової Х.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Харківобленерго" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.05.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Зоркіна Ю.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 20.05.19 року по справі № 520/680/19

за позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго"

до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби

про скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство "Харківобленерго", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, в якому просив скасувати податкове повідомлення-рішення від № від 24.10.2018.

В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначав, що підприємством не допущено затримки сплати податкового боргу з податку на прибуток, оскільки, податковим органом невірно визначено черговість сплати вказаного боргу, та на думку позивача, першим мав сплачуватися податковий борг, розстрочений ухвалою суду від 28.10.2016 по справі № 820/1291/16, який зазначений в платіжних дорученнях в призначенні платежу, у зв`язку з чим вважає, що спірне податкове повідомлення рішення підлягає скасуванню.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 14.05.2019 року адміністративний позов залишено без задоволення.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, у розрахунку штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) до оскаржуваного ППР відповідачем зазначені суми оплати, назва документа, у погашення якого ці суми зараховані, та розраховані суми штрафу, за якими здійснено нарахування.

Так, у вказаному розрахунку зазначені наступні нібито проведені оплати податкової декларації з податку на прибуток підприємства за І квартал 2017 року: 27.07.2018 на суму 12 693,70 грн.; 30.08.2018 на суму 424 782,94 грн.; 27.07.2018 на суму 12 693,70 грн.; 30.08.2018 на суму 424 782,94 грн.

Однак вказане не відповідає дійсності та спростовується наданими поясненнями, відповіддю на відзив, оригіналами платіжних доручень від 29.05.2018 та 27.06.2018.

Позивачем податковий борг за І квартал 2017 року у зазначених сумах не сплачувався, а, відповідно, відсутні підстави і для нарахування штрафу відповідно до п. 126.1 ст. 126 ПКУ.

Зазначені платежі були сплачені позивачем на виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду про розстрочення виконання постанови у справі № 820/1291/16.

Доводи ж відповідача щодо зарахування означених сум згідно з черговістю виникнення податкового боргу у якості оплати за декларацією позивача з податку на прибуток підприємств за І квартал 2017 року, позивач вважає необгрунтованими та такими, що суперечать вимогам п. 89.7 ст. 89 ПКУ і підлягають відхиленню з огляду на наступне.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.10.2016 у справі № 820/1291/16 було розстрочене виконання постанови суду від 29.09.2016 по ній про стягнення з позивача податкового боргу з податку на прибуток за І півроку 2016 року, зобов`язано товариство у період з 01.10.2016 по 31.12.2018 до кінця кожного місяця сплачувати податковий борг рівними частинами, з яких по податку на прибуток в загальному розмірі 437 746,57 грн. (424 782,94 грн. - розстрочена сума податку на прибуток та 12 693,70 грн. - розстрочена сума пені з податку на прибуток). Тобто розстрочений судом податковий борг виник ще до 31.08.2016, у той час як відповідач зараховує проведену за ним оплату в якості сплати податкового боргу значно пізнішого періоду - за І квартал 2017 року, термін оплати за яким з наведеної ним же у Розрахунку інформації настає тільки 19.05.2017.

На думку позивача, відповідачем безпідставно зарахована відповідачем оплата податкового боргу більш раннього періоду в якості оплати більш пізнього періоду та відсутність проведених позивачем оплат за податковими деклараціями з податку на прибуток підприємства за І квартал 2017 року у цих сумах.

Також, позивач не погоджується з наведеними відповідачем у якості обгрунтування своїх доводів посиланнями на "Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків та зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 за № 422 , оскільки зазначений порядок взагалі не містить правил та умов визначення періоду виникнення податкового боргу, а лише містить правила відображення в ІКП. Правила виникнення податкового боргу визначені ПКУ, який до того ж має вищу юридичну силу, аніж постанова. Як уже було зазначено, стягнутий та розстрочений за рішенням суду податковий борг має більш ранній період виникнення, а тому погашення мало відбутися саме цього боргу.

Порядок, як і сам Податковий кодекс України, теж зазначає про необхідність погашення розстроченого податкового боргу у загальному порядку погашення згілно з черговістю виникнення.

За таких обставин, на думку позивача, наведені відповідачем у якості обґрунтування своїх пояснень посилання на вимоги Порядку не спростовують його доводів, встановлених судами за розгляду аналогічних справ, а саме по справах № 820/5277/17, 820/1436/18, 820/4201/18, 520/2605/19.

Зазначений у судовому рішенні висновок про наявність податкового боргу Позивача не спростовує встановлених судом, фактів щодо: виконання Позивачем умов виконання рішення суду про розстрочення/відстрочення податкового боргу від 28.10 2016 № 820/1291/16; порушення відповідачем визначеного Податковим кодексом України порядку нарахування штрафу за затримку сплати узгодженої суми грошових зобов`язань; безпідставного зарахування сплачених 437 476,64 грн. на виконання рішення суду про розстрочення/відстрочення податкового боргу від 28.10.2016 № 820/1291/16 в якості оплати нарахованого податкового зобов`язання за декларацією за І квартал 2017 року.

За таких обставин, позивач вважає, оскаржуване податкове повідомлення-рішення щодо нарахування штрафу за несвоєчасну сплату узгодженої суми з податку на прибуток підприємств за І квартал 2017 року є незаконним та підлягає скасуванню.

Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу позивача, в якій серед іншого зазначено, що пунктом 2 Роздолу VI Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 за № 422 зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 20 травня 2016 р. за № 751/28881 (надалі - Порядок №422) у разі наявності у платника податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) кошти, що надходять від такого платника або в результаті здійснених щодо стягнення податкового боргу, простроченої заборгованості органами ДФС (Державної виконавчої служби України, органами Казначейства) заходів, зараховуються в рахунок погашення податкового боргу (заборгованості зі сплати єдиного внеску) згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником: у першу чергу кошти зараховуються в рахунок погашення основної суми боргу, далі - в рахунок погашення штрафних (фінансових) санкцій, нарахованих на такий борг, в останню чергу - в рахунок погашення пені, нарахованої на такий борг.

Отже, на думку відповідача, не важливо наявність чи відсутність судової розстрочки всі кошти, які сплачує платник податків зараховуються в порядку черговості виникнення податкових зобов`язань.

Крім того, відповідач звертає увагу, що відповідно до пунктом 3.1 розділу VI Наказу Міністерства фінансів України від 07.04.2016р. №422 визначено, що надання розстрочок (відстрочок) грошових зобов`язань (податкового боргу) відображається в ІКП як зменшення суми грошових зобов`язань (податкового боргу) за датою укладання договору про розстрочення (відстрочення).

Для відображення розстрочених (відстрочених) сум грошових зобов`язань (податкового боргу) в ІКП відображається обліковий показник (операція) щодо надання розстрочення (відстрочення) усієї суми розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу) згідно з договором про розстрочення (відстрочення).

Відображення в ІКП чергової суми розстрочення (відстрочення) здійснюється шляхом використання облікових показників (операцій) щодо нарахування платежу згідно з графіком погашення розстрочених (відстрочених) сум, передбаченим договором про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) (спеціальним законом або рішенням суду). Погашення суми розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) здійснюється у загальному порядку погашення згідно з черговістю виникнення.

По інтегрованій картці платника з податку на прибуток платежі, здійснені АТ «Харківобленерго» у липні, серпні 2018 року, погасили недоїмку на суму 8 078 216,28 грн. по податковій декларації з податку на прибуток за І квартал 2017 року № від 27.04.2017 і як результат була нарахована штрафна санкція у сумі 1 615 643,26 грн.

Погашення суми розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) здійснюється у загальному порядку погашення згідно з черговістю виникнення.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник позивача підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити її, посилаючись на доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі.

Представники відповідача, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просили залишити без задоволення апеляційну скаргу, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що фахівцями відповідача проведена камеральна перевірка позивача з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на прибуток з 27.07.2018 по 31.08.2018, за результатами якої складений акт № 514/28-10-50-08-09/00131954 від 28.09.2018, яким встановлено затримку сплати АК"Харківобленерго" узгоджених сум податкового зобов`язання з податку на прибуток за період з 27.07.2018 року по 31.08.2018 року, чим порушено п.57.1, п. 57.3 ст. 57 Податкового Кодексу України. (а.с. 8-11)

Порушення встановлені актом перевірки стали підставою для винесення податкового повідомлення рішення від 24.10.2018 року № , яким підприємству нараховано штраф у розмірі 1615643.26 грн. за затримку сплати на 469 календарних дні грошового зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 8078216.28 грн.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що з огляду на приписи п. 87.9 ст. 87 ПК України податковим органом було правомірно зараховано грошові кошти, сплачені позивачем в погашення розстроченої суми податкового боргу, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення - тобто, в рахунок сплати сум узгодженого податкового зобов`язання, визначеного у податковій декларації з податку на додану вартість від 20.04.2017 № , як такого що виник раніше та в останню чергу, - в рахунок погашення частини податкових зобов`язань з податку на додану вартість за рішенням суду про розстрочення виконання судового рішення про стягнення податкового боргу зі строком сплати чергового платежу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що станом на 27.07.2018 року по підприємству обліковувалась заборгованість у розмірі 60158263,90 грн., яка складалася з нарахувань по деклараціям, розстрочених сум нарахувань, штрафних санкцій за несвоєчасну сплату у т.ч. по декларації з податку на прибуток за 1 квартал 2017 року-28347964.10 грн. (залишок непогашеної суми податку на прибуток, нараховано по декларації 44110069 грн.,) граничний термін сплати 19.05.2017 року; по декларації з податку на прибуток за 1 півріччя 2017 року -4037621 грн, по декларації з податку на прибуток за 9 місяців 2017 року - 8201490 грн, по декларації з податку на прибуток за 2017 рік- 8202972 грн., по декларації з податку на прибуток за 1 квартал 2018 року-2239892 грн, пеня -1319388.34 грн.

По інтегрованій картці платника з податку на прибуток платежі, здійснені АТ "Харківобленерго" у липні-серпні 2018, погасили недоїмку на суму 8078216.28 грн. по податковій декларації з податку на прибуток за І квартал 2017 року № від 27.04.2017 за якою граничний строк сплати повинен був статися 19.05.2017 і як результат була нарахована штрафна санкція у сумі 1615643.26 грн.

Постановою Харківського окружного адміністративного суду від 29.09.2016 по справі № 820/1291/16 адміністративний позов Спеціалізованої державної податкової інспекції з обслуговування великих платників у м. Харкові Міжрегіонального Головного управління ДФС до Акціонерної компанії "Харківобленерго" про стягнення податкового боргу - задоволено в повному обсязі. Стягнуто з Акціонерної компанії "Харківобленерго" з рахунків, відкритих у банківських установах на час стягнення коштів, податковий борг у розмірі 46372711,37 грн., який складається з податку на додану вартість в розмірі 34560842,16 грн., та податку на прибуток у розмірі 11811869,21 грн.. Встановлено порядок виконання рішення шляхом: стягнення податку на додану вартість з усіх з рахунків, відкритих у банківських установах на час стягнення коштів, а також з р/р 30028 , відкритого у Казначействі України (ел.адм. подат.), МФО 899998 у розмірі 34560842,16 грн на користь Держаного бюджету України; стягнення податку на прибуток з усіх з рахунків, відкритих у банківських установах на час стягнення коштів у розмірі 11811869,21 грн. на користь Держаного бюджету України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.10.2016 заяву Акціонерної компанії "Харківобленерго"-задоволено: розстрочено виконання постанови Харківського окружного адміністративного суду по справі № 820/1291/16 щодо стягнення податкового боргу у сумі 46372711,37 грн (34560842,16 грн з податку на додану вартість та 11811869,21 грн з податку на прибуток підприємств) строком на 27 місяців, починаючи з 01.10.2016, зі сплатою до кінця кожного місяця податкового боргу рівними частинами у розмірі 1717507,83 грн (1280031,19 грн з податку на додану вартість та 437476,64 грн з податку на прибуток підприємств), останній платіж у розмірі 1717507,79 грн (1280031,22 грн. з податку на додану вартість та 437476,57 грн. з податку на прибуток підприємств), у період з 01.10.2016 по 31.12.2018.

Із долученої до матеріалів справи облікової картки позивача вбачається, що після винесення судом ухвали від 28.10.2016 року у справі 820/1291/16 грошові зобов`язання відповідача по яким надано розстрочення, зменшено у жовтні 2016 року, в подальшому нарахування платежу здійснювалося щомісячно відповідно до графіку погашення сум розстрочених (відстрочених) грошових зобов`язань (податкового боргу)- а.с.98 зворотній бік, 112 зворотній бік, 114, 123 зворотній бік, 133 зворотній бік, 138 зворотній бік.

По інтегрованій картці платника з податку на прибуток платежі, здійснені АТ "Харківобленерго" у липні-серпні 2018, скеровані на погашення недоїмки на суму 8078216.28 грн. по податковій декларації з податку на прибуток за І квартал 2017 року № від 27.04.2017 за якою граничний строк сплати повинен був статися 19.05.2017.

Відповідно до п. 16.1.4 ст. 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з п. 36.1-36.3 ст. 36 Податкового кодексу України, податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи. Податковий обов`язок виникає у платника за кожним податком та збором. Податковий обов`язок є безумовним і першочерговим стосовно інших неподаткових обов`язків платника податків, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до п. 46.1 ст. 46 Податкового кодексу України, податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Згідно з п. 54.1 ст. 54 Податкового кодексу України, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до п. 57.1 ст. 57 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем була проведена камеральна перевірка позивача з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання з податку на прибуток з 27.07.2018 по 31.08.2018, за результатами якої складений акт № 514/28-10-50-08-09/00131954 від 28.09.2018, яким встановлено затримку сплати АК"Харківобленерго" узгоджених сум податкового зобов`язання з податку на прибуток за період з 27.07.2018 року по 31.08.2018 року, чим порушено п.57.1, п. 57.3 ст. 57 Податкового Кодексу України.

Згідно з п. 126.1 ст. 126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.7 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податник притягується до відповідальності у вигляді штрафу.

Відповідно до п. 109.2. ст. 109 Податкового кодексу України, за вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів і питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену ПК України та іншими законами України.

Згідно з ст. 110 Податкового кодексу України, платники податків, податкові агенти та/або їх посадові особи несуть відповідальність у разі вчинення порушень, визначених законами з питань оподаткування та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до п. 111.1 ст. 111 Податкового кодексу України, за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються фінансова, адміністративна або кримінальні відповідальність.

Згідно з ст. 116 Податкового кодексу України, у разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення - рішення.

Як вже зазначалось вище, за АТ "Харківобленерго" обліковується борг, як за рішенням суду по справі №820/1291/16 , з урахуванням ухвали про розстрочення сплати боргу, так і за самостійно поданими податковими деклараціями з податку на прибуток приватних підприємств.

Відповідно до п. 87.9 ст. 87 Податкового кодексу України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Згідно з п. 126.1 ст.126 Податкового кодексу України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Такий порядок застосування штрафних санкцій залишається і при укладанні договору про розстрочення податкового боргу.

Крім того, згідно з п. 3.9 Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 № 574, з дати укладання (підписання) договору до закінчення строку дії договору про розстрочення (відстрочення) грошового зобов`язання (податкового боргу) пеня та штрафи на розстрочений податковий борг не нараховуються.

Отже, платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу за порушення строку сплати узгоджених сум грошових зобов`язань, передбаченого ст. 126 Податкового кодексу України, в залежності від кількості днів затримки сплати узгодженої суми грошових зобов`язань з дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати грошових зобов`язань, і до дня укладання договору про розстрочення податкового боргу.

Нарахування штрафів здійснюється у день сплати розстроченої суми податкового боргу на суму фактичної сплати.

Враховуючи вказане вище, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що з огляду на приписи п. 87.9 ст. 87 ПК України податковим органом було правомірно зараховано грошові кошти, сплачені позивачем в погашення розстроченої суми податкового боргу, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення - тобто, в рахунок сплати сум узгодженого податкового зобов`язання, визначеного у податковій декларації з податку на додану вартість від 20.04.2017 № , як такого що виник раніше та в останню чергу, - в рахунок погашення частини податкових зобов`язань з податку на додану вартість за рішенням суду про розстрочення виконання судового рішення про стягнення податкового боргу зі строком сплати чергового платежу.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що податкове повідомлення-рішення від № від 24.10.2018 є обґрунтованим, тобто таким, що прийняте з урахуванням усіх обставин, що мають значення для його прийняття, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.

Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано відмовив у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.05.2019 року по справі № 520/680/19 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Харківобленерго" залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 14.05.2019 року по справі № 520/680/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) А.О. Бегунц В.А. Калиновський
Повний текст постанови складено 16.09.2019 року