Справа № 804/4373/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 вересня 2018 року Справа № 804/4373/18
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кадникова Г.В., розглянувши в порядку спрощеного (письмового) провадження, адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до відповідача-1: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, відповідача-2: Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними дій та скасування рішень,
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
- визнання протиправними дій Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області (далі - КДКА Дніпропетровської області, відповідач-1) щодо прийняття рішення №141/ДПП-18/17 від 19.01.2018р. про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ;
- скасування рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області №141/ДПП-18/17 від 19.01.2018р. про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 ;
- визнання протиправними дій Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА, відповідач-2) щодо прийняття рішення №4-013/2018 від 26.04.2018р. про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_1;
- скасування рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури щодо прийняття рішення №4-013/2018 від 26.04.2018р. про залишення без задоволення скарги адвоката ОСОБА_1.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що на підставі листа Саксаганського районного суду м. Кривого Рігу Дніпропетровської області відповідачем-1 прийнято рішення №141/ДПП-18/17 від 19.01.2018р., яким порушено дисциплінарну справу щодо нього.
Не погодившись з рішенням дисциплінарної палати КДКА Дніпроперовської області ОСОБА_1 оскаржив його до ВКДКА.
Однак, за результатами розгляду скарги, комісією ВКДКА прийнято рішення №IV-013/2018, яким скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області без змін.
Вважаючи неправомірними рішення та дії відповідачів, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом за захистом своїх прав, свобод та інтересів.
Ухвалою суду від 18.06.2018р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
Ухвалою суду від 16.07.2018р. справу прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Ухвалою суду від 13.09.2018р. виправлено описки в ухвалах суду від 18.06.2018р. про залишення позовної заяви без руху та від 16.07.2018р. про відкриття спрощеного провадження.
Позивач та відповідач-1, -2 про відкриття спрощеного провадження за вищезазначеним адміністративним позовом повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованими повідомленням про вручення поштових відправлень,які долучені до матеріалів справи.
У встановлений судом строк відповідачі-1, -2, заперечуючи проти позову, надали відзиви на позов, які долучені до матеріалів справи.
В обґрунтування своїх заперечень проти позову відповідач-1 зазначив, що рішення дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області №141/ДПП-18/17 від 19.01.2018р. про порушення дисциплінарної справи відносно ОСОБА_1 є законним, обгрунтованим та таким, що не порушує його права, свободи та законні інтереси, а відтак вимоги позивача, викладені у позовній заяві, є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
Відповідач-2 у своєму відзиві зазначає, що за результатами розгляду скарги позивача та під час вивчення матеріалів дисциплінарного провадження ВКДКА встановила, що КДКА Дніпропетровської області при проведенні перевірки відомостей про дисциплінарний проступок дійшла обгрунтованого висновку про наявність в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, а відтак, і наявність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно позивача, про що постановила відповідне рішення від 19.01.2018р.
Таким чином, ключовими моментами при винесені оскаржуваного рішення ВКДКА стали дотримання КДКА Дніпропетровської області процедури проведення перевірки та винесення рішення щодо порушення дисциплінарної справи.
З огляду на зазначене, відповідач-2 вважає, що рішення ВКДКА №IV-013/2018 від 26.04.2018р. є законним та обгрунтованим, прийнятим відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим позовні вимого позивача не підлягають задоволенню.
Згідно ч.ч.5, 8 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши документи долучені до матеріалів справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті при розгляді справи, суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю НОМЕР_1 виданого Тернопільською КДКА 24.03.2006р.
31.10.2017р. до дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області надійшов лист від судді Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Хомініч С.В. від 23.10.2017р. щодо вирішення питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача в порядку та з підстав, передбачених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», у зв`язку з неналежною поведінкою захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_1 в судовому засіданні 20.10.2017р., під час розгляду справи про кримінальне правопорушення.
За результатами перевірки обставин, викладених у вищезазначеному листі, член дисциплінарної комісії адвокатури ОСОБА_3 . дійшла висновку, що в діях адвоката ОСОБА_1 . вбачається порушення Правил адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
19.01.2018р. КДКА Дніпропетровської області прийнято рішення №141/ДПП-18/17, яким порушено дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 .
Не погодившись з прийнятим рішенням №141/ДПП-18/17КДКА Дніпропетровської області від 19.01.2018р., позивач оскаржив його до Вищої КДКА.
За наслідками розгляду скарги позивача Вищою КДКА 26.04.2018р. винесено рішення №IV-013/2018, яким скаргу адвоката ОСОБА_1 залишено - без задоволення, а рішення КДКА Дніпропетровської області - без змін.
Не погоджуючись з прийнятими рішеннями відповідача-1 та відповідача-2, позивач звернувся до суду з відповідним позовом за захистом своїх прав, свобод та законних інтересів.
Вирішуючи даний спір, до вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення нормативно-правових актів.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон №5076-VI).
Відповідно до ст.36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Отже, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення дисциплінарного проступку, що виразився, зокрема, у порушенні Правил адвокатської етики, порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Накладенню дисциплінарного стягнення передує процедура дисциплінарного провадження, що може бути ініційована будь-якою особою, якій відомо про поведінку адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, шляхом подання відповідної заяви (скарги).
Порядок перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката визначено у статті 38 Закону №5076-VI.
Частиною 1 ст.39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Зазначені правові норми Закону №5076-VI знайшли своє відображення у Положенні про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 року №120.
Таким чином, рішення про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката є колегіальним рішенням, яке приймається більшістю голосів членів палати, що беруть участь у її засіданні, та ґрунтується на власній суб`єктивній оцінці кожним таким членом обставин, викладених в заяві (скарзі) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки, наданих на розгляд дисциплінарної палати.
Суд зазначає, що на етапі проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та порушення дисциплінарної справи, дисциплінарна палата КДКА Дніпропетровської області не вирішує питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення. Наведені питання є предметом розгляду дисциплінарної справи по суті.
У даній справі суд надає оцінку лише порядку проведення перевірки фактів, викладених в листі Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 23.10.2017р. та діям уповноважених осіб КДКА Дніпропетровської області, щодо прийняття оскаржуваного рішення про порушення дисциплінарної справи.
Так, в ході розгляду справи судом встановлено, що 30.10.2017р. до КДКА Дніпропетровської області надійшов лист Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 23.10.2017 року про порушення адвокатом ОСОБА_1 правил адвокатської етики, в якому суд виніс на розгляд КДКА Дніпропетровської області питання щодо притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що основним обґрунтуванням позову є невідповідність звернення на думку позивача, а саме: судді - листом, з посиланням на Кримінально процесуальний кодекс України.
Але адміністративний суд не надає оцінку діям судді та до компетенції і юрисдикції не належить дослідження правомірності складання листів іншого суду.
Разом з тим, суд зазначає, що межами розгляду адміністративного позову адвоката ОСОБА_1 до КДКА Дніпропетровської області та ВКДКА можуть бути лише процедурні порушення останніх. Обгрунтування таких визначено на а.с. 30-33 позовної заяви, а саме:
- лист Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, не є нічим іншим, як тиском на адвоката, виконаним у не процесуальній спосіб;
- всупереч принципу змагальності на засідання ВКДКА позивач запрошений не був, що суперечать ч.2 ст.40 Закону;
- ВКДКА, перевіряючи доводи скарги, своє рішення виклала без ситстемного аналізу останніх.
Отже, аналізуючи процедуру прийняття рішення, про порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 , суд виходить з наступного
Так, передумовою притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності та застосування до нього відповідного дисциплінарного стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку передує чотири процесуальні стадії, передбачені ч.1 ст.37 Закону, а саме: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Разом з тим, слід зазначити, що перша стадія провадження «проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок» та друга стадія провадження «прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи» є проміжними процесуальними рішеннями, які по своїй суті не можуть порушувати права та свободи позивача, при умові дотримання процесуальних норм їх прийняття.
Крім того, на другій стадії провадження перевіряється лише наявність ознак дисциплінарного проступку.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що факт порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних для позивача наслідків, оскільки оскаржені рішення ВКДКА та КДКА Дніпропетровстької області не є підтвердженням (встановленням) факту вчинення конкретного дисциплінарного проступку.
Порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження.
Отже, саме розгляд дисциплінарної справи по суті, згідно положень ст.ст. 40, 41 Закону №5076-VI, що здійснюється на засадах змагальності, надає адвокату можливість довести свою невинуватість в скоєнні дисциплінарного проступку шляхом надання пояснень, висловлення, заперечень, долучення до матеріалів справи доказів на підтвердження своїх доводів, заявлення клопотань і відводів, тощо.
Відтак, обставини, на які посилається позивач в обгрунтування своїх позовних вимог, не можуть свідчити про протиправність прийняття оскаржуваного Рішення ВКДКА та КДКА Дніпропетровської області, та спростовуються вищевикладеними аргументами.
Щодо дотримання передбаченої законодавством процедури розгляду скарги позивача, слід зазначити, що під час здійснення дисциплінарного провадження, згідно положень ч.2 ст.33 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», здійснюється розгляд письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Так, позивач у позові посилається на те, що його було позбавлено права доводити безпідставність доводів, викладених в повідомленні суду, оскільки він не брав участі у засіданні КДКА Дніпропетровської області, на якому приймалось рішення про порушення дисциплінарної справи стосовно нього.
Однак, суд не погоджується з вищезазначеним твердженням позивача, оскільки в матеріалах справи наявні докази того, що під час здійснення перевірки відомостей викладених у листі суду, член комісії КДКА Дніпропетровської області зверталася до позивача з проханням надати відповідні письмові пояснення по суті порушеного питання та повідомляла позивача про час, дату розгляду скарги.
Крім того, слід зазначити, що ані Законом, ані Положенням не передбачено обов`язку КДКА Дніпропетровської області запрошувати на засідання дисциплінарної палати КДКА Дніпропетровської області при вирішенні питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката, скаржника та адвоката, стосовно якого вирішується питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Разом з тим, безпідставним є посилання позивача на ч.2 ст.40 Закону, яка регламентує, що розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності, оскільки стадія «розгляд дисциплінарної справи» є третьою стадією дисциплінарного провадження (ст.37 Закону №5076-VI), якій передує стадія «порушення дисциплінарної справи».
Натомість, суд звертає увагу, що позивачем оскаржується рішення, прийняте на другій стадії дисциплінарного провадження.
Таким чином, доводи позивача про позбавлення його права брати участь у засіданні КДКА Дніпропетровської області не відповідають дійсності.
Щодо вмотивованості, об`єктивності та обгрунтованості оскаржуваного рішення ВКДКА.
Відповідно до вимог ч.1 ст.39 Закону дисциплінарна палата перевіряє наявність ознак дисциплінарного проступку та за результатами розгляду вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи. Тобто, підставою для прийняття рішення про порушеннячи про відмову в порушені дисциплінарної справи є відповідно наявність чи відсутність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.
Так, ВКДКА за результатами розгляду скарги позивача та вивчення матеріалів дисциплінарного провадження встановила, що КДКА Дніпропетровської області під час зведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок дійшла обгрунтованого висновку про наявність в діях Позивача ознак дисциплінарного проступку, а, відтак, і наявність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно позивача, про що й постановила рішення від 19.01.2018.
Таким чином, оскаржувані рішення ВКДКА та КДКА Дніпропетровської області за процедурою прийняття та об`єктивністю дослідження порушеного питання повністю відповідають вимогам чинного законодавства, а відтак, прийняті в межах повноважень, з урахуванням всіх наявних матеріалів і обставин справи, є вмотивованими, а викладені в них обставини, належним чином підтверджені.
Отже, обґрунтування позивача не підтвердились в ході розгляду справи.
Згідно ч.1 та 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, діїчи бездіяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч.1 ст.77 КАС України).
За викладених обставин, суд приходить до висновку, про відсутність підстав для задоволення позову.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звільнений від сплати судового збору на підставі положень п.13 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».
Таким чином, у даній справі питання щодо розподілу судових витрат судом згідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства не вирішується.
Керуючись ст. ст.5, 72-77, 90, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до відповідача-1: Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Дніпропетровської області, відповідача-2: Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправними дій та скасування рішень - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржено в строки, передбачені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова