Справа № 160/5299/19
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2019 року Справа № 160/5299/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кадникової Г. В.,
розглянувши у спрощеному (письмовому) провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Караван-Дніпропетровськ до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,
Товариство з обмеженою відповідальністю Караван-Дніпропетровськ (далі ТОВ Караван-Дніпропетровськ, позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про:
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідач незаконно завищив значення показника Коефіцієнту КФ у 5 разів порівняно з його реальним розміром та порівняно із вірним, законним значенням Коефіцієнта Кф, що був чинним станом на 01.01.2016 року.
За твердженням позивача, такі дії відповідача вчинені поза межами повноважень та є протиправними.
Ухвалою від 12.06.2019 року позов прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено її розгляд проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).
Відповідачу запропоновано у разі невизнання адміністративного позову протягом п`ятнадцяти днів з моменту отримання (вручення) копії цієї ухвали, надати відзив на позовну заяву (відзив) і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду).
Сторони про відкриття провадження у справі повідомлені судом належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи повідомленням та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Відповідач мав можливість надати відзив на позовну заяву до 30.07.2019 р. включно.
Проте, відповідач, не скористався своїм правом надати відзив на позовну заяву.
Згідно ч.2 ст.175 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Дослідивши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, при розгляді справи суд виходить з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, між Дніпропетровською міською радою та ТОВ «Караван-Дніпропетровськ» 04.03.2005 р. укладено Договір оренди землі (далі Договір).
Згідно п.1.1 вказаного Договору ТОВ «Караван-Дніпропетровськ» надавалась в оренду земельна ділянка з наявністю кадастрового номеру № НОМЕР_1 :03:054:0020.
Відповідно до п.2.3 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на час укладення цього договору згідно довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 517 від 22.02.2005 становить 26 756 799грн. 06коп.
Договір укладено на 25 років (п.3.1).
- зональний коефіцієнт Км2 2.29;
- сукупний локальний коефіцієнт Км3 0.94;
- коефіцієнт функціонального використання Кф 0.50;
- площа ділянки (га) 20,4710.
Вирішуючи даний спір, до вказаних правовідносин суд застосовує наступні положення нормативно-правових актів та приходить до таких висновків.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 206 Земельного кодексу України встановлено, що використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.
Згідно з підпунктом 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК України), орендна плата за земельні ділянки державної і комунальної власності обов`язковий платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою.
Розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки; для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області (пункт 288.5 статті 288 ПК України).
Згідно з пунктом 289.1 статті 289 ПК України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.
Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель регулюються Законом України «Про оцінку земель» від 11.12.2003 №1378-ІV (далі - Закон №1378).
У відповідності до положень ст.5 Закону №1378 залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування грунтів, економічна оцінка земель та грошова оцінка земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.
Відповідно до ст.13 Закону №1378 нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі: визначення розміру земельного податку; визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності тощо.
Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (ч.1 ст.20 Закону №1378).
Вказаний Порядок № 18/15/21/11 передбачає, що під час розрахунку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів ураховується коефіцієнт функціонального використання земель.
Порядок № 18/15/21/11 регламентує механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок сільськогосподарського призначення та населених пунктів (п.1.2).
Нормативна грошова оцінка населених пунктів для всіх категорій земель та земельних ділянок (за винятком сільськогосподарських угідь) визначається згідно з формулою, яка передбачена в пункті 3.3 Порядку, складовою якої, серед іншого, є коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки - Кф.
Отже, згідно приписів чинного на час спору законодавства, нормативна грошова оцінка кожної окремої ділянки визначається в залежності від низки коефіцієнтів, що характеризують певну земельну ділянку. У витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку міститься інформація про застосування того чи іншого коефіцієнту до відповідної земельної ділянки, які формують нормативно грошову оцінку такої земельної ділянки.
За приписами пунктів 1-5 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 489 від 25.11.2016, в основі нормативної грошової оцінки земель населених пунктів лежить капіталізація рентного доходу, що отримується залежно від місця розташування населеного пункту в загальнодержавній, регіональній і місцевій системах виробництва та розселення, облаштування його території та якості земель з урахуванням природно-кліматичних та інженерно-геологічних умов, архітектурно-ландшафтної та історико-культурної цінності, екологічного стану, функціонального використання земель.
Згідно п.5.1 Договору, земельна ділянка передається в оренду для проектування, будівництва та експлуатації багатофункціонального торгово-розважального комплексу з паркінгом.
Таким чином, чином, вказана земельна ділянка була отримана позивачем у користування з метою здійснення будівництва на ній багатофункціонального торгово-розважального комплексу з паркінгом.
У зв`язку із цим, у п.5.2 вказаного Договору чітко вказано цільове призначення земельної ділянки: «землі житлової та громадської забудови».
У відповідності ж до Додатку №1 до Порядку № 18/15/21/11, який був чинним до 01.01.2017 року, коефіцієнти, які характеризують функціональне використання земельної ділянки (Кф), для категорії земельних ділянок, за функцією використання «Інші землі», та зі складом категорії земель «Землі, зайняті поточним та відведені під майбутнє будівництво» встановлено значення коефіцієнта КФ у розмірі 0,5.
Перед укладенням вказаного договору оренди, позивачем було отримано Довідку Дніпропетровського міського управління земельних ресурсів про нормативну грошову оцінку вказаної земельної ділянки №517 від 22.02.2005 року, яка згідно п.14.3 договору оренди землі є його невід`ємною частиною.
У вказаній Довідці про нормативну грошову оцінку чітко вказано розмір Коефіцієнта Кф: 0,5 та зазначено, що даний КФ застосований відповідно до діяльності вказаного в цій довідці землекористувача.
Разом з тим, таке перевищення фактично змінило базу оподаткування для плати за землю для позивача, а відповідач фактично прийняв на себе функції іншого суб`єкта владних повноважень, що має право видавати нормативні акти по встановленню місцевих зборів та податків.
Статтею 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» передбачена обов`язкова експертиза технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Після проведення експертизи, відповідно до статті 23 Закону №1378, технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною міською радою. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.
Пунктом 271.2 ст.271 ПК України встановлено, що «рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюються відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом».
Зазначені рішення, відповідно до норм статті 1 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 №1160-1V (далі Закон №1160) є регуляторними актами, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово.
Прийняття регуляторних актів згідно з частиною першою статті 5 Закону №1160 має відбуватися із забезпеченням здійснення державної регуляторної політики, яка включає, крім іншого: підготовку аналізу регуляторного впливу; оприлюднення проектів регуляторних актів з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань, а також відкриті обговорення за участю представників громадськості питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю.
Тобто державна реєстрація вказаної земельної ділянки, на дату укладення зазначеного Договору, вже була проведена.
Відповідно до пункту 4 Прикінцевих та перехідних положень Закону №3613, у разі якщо земельні ділянки, (обмеження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у Державному реєстрі земель, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення.
Таким чином, жодним нормативним актом не передбачено скасування або ж оновлення кодів цільового використання землі та коефіцієнтів функціонального використання землі (Кф), внесених свого часу до Державного земельного кадастру згідно Українського класифікатора цільового використання землі.
Як зазначає позивач та з матеріалів справи не вбачається змін виду цільового використання орендованої ТОВ «Караван-Дніпропетровськ» земельної ділянки.
Отже, суд не вбачає підстав для застосування відповідачем під час формування та видачі оскаржуваного Витягу коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки (Кф) відмінного від того Коефіцієнту КФ, який містився раніше в офіційних даних Державного земельного кадастру (Коефіцієнт Кф зі значенням 0,5).
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи без діяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч.1 ст.77 КАС України).
З огляду на встановлені обставини, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.
Керуючись статтями ст.ст.90, 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Караван-Дніпропетровськ до Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова