Справа № 759/12706/19
Суддя: Войтенко Ю. В.
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 2-а/759/338/19
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Ю.В.,

за участі секретаря - Маляренко М.М.,

розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національної поліції України Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у м. Києві, третя особа: Інспектор 5 роти 2 батальйону полку №1 УПП у м. Києві сержант поліції Крижовський О.Л., про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

ВСТАНОВИВ:

12.07.2019 позивач звернувся до суду з позовом та просить суд скасувати постанову НК №782161 по справі про адміністративне правопорушення від 12.05.219 року; звернути увагу на некоректні дії патрульних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 під час несення служби.

Свої вимоги позивач мотивує тим, що12.05.2019 року близько 00 год. 15 хв. керуючи автомобілем «Хонда», д.н.з. НОМЕР_1 їхав по вул. Генерала Наумова, 60/2 у напрямку дому по вул. Клавдіївська, 40 Б, здійснюючи маневри для об`їзду перешкод у вигляді вибоїн, в межах смуги якої рухався. На той момент в тому районі були проведені підготові роботи (встановлені допоміжні попереджувальні знаки 1.37 з табличкою 40 км/год), які є пріоритетними відносно постійних знаків і дорожньої розмітки згідно правил дорожнього руху 8.2, 8.4 а. 25.05.2019 року за адресою Клавдіївська , 40 б кв. 17 позивач одержав замовленого листа від патрульної поліції у м. Києві ДПП, в якому було надано копію постанови серії НК №782161. Даною постановою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 255,00 грн. Позивач ОСОБА_1 , вважає, що притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП є недоведеним і необґрунтованим, а складання оскаржуваної постанови було вчинене з порушенням норм закону. Вважає постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню. Враховуючи вищевикладене, позивач просив позов задовольнити.

Ухвалою суду від 23.07.2019 судом по справі було відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін. Відповідачу було направлено копію ухвали про відкриття провадження по справі та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Як вбачається з відмітки на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення - відповідач ухвалу суду про призначення розгляду справи у спрощеному позовному провадженні отримав 12.08.2019, однак у встановлений судом строк відзив на позов відповідачем подано не було.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Положеннями ч.5 ст.262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь якої зі сторін про інше. За клопотання однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки розгляд справи відбувається в порядку спрощеного позовного провадження, судове засідання в справі не проводилось та особи, які беруть участь у справі не викликались.

Суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду виходячи з наступного.

Частинами 1, 2 ст.122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Процедура притягнення до адміністративної відповідальності, а також строк та порядок оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення, встановлені Кодексом України про адміністративні правопорушення.

За приписами статті 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відтак, КУпАП чітко встановлений строк оскарження постанов у справах про адміністративне правопорушення, який в контексті спірних правовідносин дорівнює 10 дням з дня винесення постанови.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для звернення до суду із даним позовом слугувала незгода позивача із діями відповідача, пов`язаних з ухваленням відповідачем постанови у справі про адміністративне правопорушення про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Приймаючи до уваги зміст заявлених позивачем вимог, суд вважає, що позивачу стало відомо про порушення його прав 25.05.2019 року під час отримання поштою копії оскаржуваної постанови, про що зазначає сам позивач.

Суд констатує, що позивач мав реальну можливість дізнатися про порушені права та звернутися до суду за їх захистом своєчасно, починаючи з дати постановлення оскаржуваної постанови, але позивач звернувся з відповідним позовом лише 12.07.2019 року, тобто після закінчення десятиденного строку для оскарження постанови, який встановлено у ст. 289 КУпАП та ст.286 КАС України. З клопотанням про поновлення процесуального строку позивач не звертався.

До матеріалів позовної заяви було додано відповідь Заступника начальника Управління патрульної поліції у м. Києві про розгляд скарги позивача щодо скасування згаданої постанови, відповідно до якої, постанову залишено без змін (а.с.11).

Водночас, звернення особи до вищестоящого органу зі скаргою на постанову у справі про адміністративне правопорушення не є досудовим вирішенням спору, а є альтернативним способом захисту своїх прав.

Аналогічна позиція підтримується Верховним Судом, зокрема, у постанові від 30.01.2018 року у справі №210/3915/17.

Враховуючи наведене, суд констатує, що строк на звернення до суду з даним позовом позивачем було пропущено без поважних на те підстав, оскільки було подано поза межами строку звернення до суду за захистом свого порушеного права.

Згідно ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Крім того, суд зазначає те, що встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Статтею 123 КАС України встановлені наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду.

За приписами частин 3 та 4 цієї статті, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. У зв`язку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) чи залишення позову без розгляду не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Приймаючи до уваги вказане, суд приходить до висновку про те, що позивачем пропущено строк для звернення до суду і клопотання про поновлення цього строку не заявлено, а тому дану адміністративний позов слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 44, 258, 288, 289 КУпАП України, ст. 77, 122, 123, 131, 240, 241-245, 248, 250, 256, 293-295, 297 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

ОСОБА_1 до Національної поліції України Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у м. Києві, третя особа: Інспектор 5 роти 2 батальйону полку №1 УПП у м. Києві сержант поліції Крижовський О.Л., про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Ю.В. Войтенко