Справа № 340/1511/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про поновлення процесуальних строків звернення
до суду із даним адміністративним позовом
04 вересня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/1511/19
Кіровоградський окружний адміністративний суду у складі головуючої судді Хилько Л.І., розглядаючи у порядку підготовчого судового засідання питання про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду в адміністративній справі
за адміністративним позовом:
ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , національний паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Кіровським РВ УМВС України в Кіровоградській області 04.05.2001 року; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ; адреса: АДРЕСА_1 )
Військової частини НОМЕР_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_4 , адреса: АДРЕСА_2 ),
Третя особа Військовий комісаріат Кропивницького міського військового комісаріату в особі полковника ОСОБА_2 (адреса: АДРЕСА_3 )
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -
ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до Військової частини НОМЕР_3 , третіх осіб Міністерство оборони України, ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі полковника ОСОБА_2 , в якій просить суд:
- визнати відповідь №2469 від 08.05.2019 року такою, що не відповідає дійсності;
- зобов`язати Військову частину НОМЕР_3 провести службове розслідування та надати довідку про обставини отримання травми (поранення, контузії, каліцтва) згідно додатку №5 до Положення про військово-лікарську комісію в Збройних Силах України.
Розгляд справи у підготовчому судовому засіданні призначено на 04.09.2019 року.
Про дату, час та місце розгляду справи учасники справи належним чином повідомлені у відповідності до процесуальних положень Кодексу адміністративного судочинства України (а.с.83-91,134-137).
Представник третьої особи (Кропивницького міського військового комісаріату) не заперечував проти даного клопотання, що засвідчив відповідною відміткою та власним підписом на даному клопотанні.
Представник відповідача у поданому ним відзиві вказав на пропуску строку звернення позивач до суду із даним адміністративним позовом, оскільки події, що трапились із позивачем, та стали підставою для звернення із даним адміністративним позовом до суду розпочались у 2015 році, на протязі 2015-2018 років позивач не звертався до відповідача щодо врегулювання спору у досудовому порядку, до суду звернулись лише у червні 2019 року (а.с.66-68).
Позивачем подано відповідне пояснення стосовно пропуску процесуального строку звернення до суду з даним адміністративним позовом з огляду об`єктивні причини його пропуску, з викладенням власної позиції в їх обґрунтування та просив поновити пропущений строк звернення до суду з даним адміністративним позовом (а.с.126-133).
Представником відповідача подано до суду письмові заперечення в яких вказано на пропуску строку звернення позивачем до суду з даним адміністративним позовом (а.с.141-142).
Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4, частини 9 статті 205, статті 237 Кодексу адміністративного судочинства України судом вирішено поновити провадження у справі та подальший розгляд справи судом здійснювати у порядку письмового провадження, що відображено у відповідному протоколі судового засідання від 04.09.2019 року (а.с.152).
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).
Відтак, керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішив здійснити розгляд питання про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду у порядку письмового провадження.
Вирішуючи питання про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду, суд виходить з наступного.
Предметом розгляду даної справи є встановлення правомірності відповіді Військової частини НОМЕР_3 наданої Ламекіну №2469 від 08.05.2019 року та правомірності дій посадових осіб Військової частини НОМЕР_3 при не проведенні відносно ОСОБА_1 службового розслідування.
Частиною другою статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Водночас, таке право не є абсолютним: воно може бути обмежено, у тому числі, строками на звернення до суду.
Відповідно до ст. 122, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАС України), позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
За змістом частини першої статті 123, частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач має право звернутися до суду з заявою про його поновлення, в якій вказати про підстави для поновлення строку та зобов`язаний додати докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Частинами 1 та 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
За змістом частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
За змістом частини першої статті 120 Кодексу адміністративного судочинства України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
При цьому юридичним фактом, з яким закон пов`язує початок перебігу строку на звернення до адміністративного суду є те, що особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Суд наголошує, що у даному випадку відсутні підстави для застосування іншого строку на звернення до адміністративного суду, ніж того, який встановлений приписами частини 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Представник відповідача стверджує, що право на звернення до суду із даним адміністративним позовом виникло у позивача ще у 2015 році, оскільки у запиті до військової частини за 6/1530 від 23.04.2019 позивач описує події, що зумовили звернення до суду з даним адміністративним позовом трирічної давності.
При цьому, представник відповідача наголошує, що протягом 2015-2018 року позивач до військової частини НОМЕР_3 зі скаргами не звертався, звільнений із служби наказом командира військової частини НОМЕР_3 №49 від 27.02.2019 року (у зв`язку із закінченням строку контракту), тому наявні підстави для залишення адміністративного позову без розгляду у зв`язку із пропуском строку звернення до суду із даним адміністративним позовом.
Проте, до суду з даним адміністративним позовом звернувся лише 19.06.2019 року.
З матеріалів адміністративного позову вбачається, що позивач з 09.07.2015 року по 08.09.2015 року знаходився на території Донецької та Луганської областей в зоні проведення антитерористичної операції, позивач вказує, що у 2015 році ним були отримані травми під час несення військової служби у зв`язку із обстрілом, однак, до лікувального закладу за допомогою не звертався, тому, що не було можливості виїхати, залишити позицію за відповідним наказом командира. ОСОБА_1 наголошує, що з часом травми отримані у 2015 році почали його турбувати.
З матеріалів справи судом встановлено, що у 2017-2019 роках ОСОБА_1 знаходився на лікуванні у різних медичних закладах, зокрема: в/ч НОМЕР_5 м. Запоріжжя, Кіровоградському обласному госпіталі для ветеранів війни, 66 ВМГ м. Покровськ, ВМКЦ ПР м. Одеса (а.с. 10-11).
В даному випадку позивач оскаржує, дії військової частини щодо не проведення відносно нього відповідного службового розслідування за фактом отримання травми та відповідь відповідача на його запит №2469 від 08.09.2019 року.
Так, позивач наголошує, що він своєчасно звернувся до суду із даним адміністративним позовом так як відповідь на його запит від відповідача надійшла до військового комісаріату Кропивницького міського військового комісаріату17.05.2019 року, а ним отримана 20.05.2019 року.
Також, ОСОБА_1 зазначає, що у період з 24.04.2019 року по 15.05.2019 року перебував у шпиталі на лікуванні в с. Циблі, Київської області, що посвідчується випискою №2624 від 15.05.2019 року. Після отримання вказаної відповіді, звернувся до юриста, для оформлення позовної заяви, як наслідок у червні таку було подано до суду.
З огляду на наявні в матеріалах справи додаткові докази, вбачається, що отримані позивачем захворювання, травми, були під час його перебування у зоні антитерористичної операції у 2015 році.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем пропущено процесуальний строк на звернення до суду з поважних причин.
Водночас, частина перша статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України уможливлює поновлення судом пропущеного з поважних причин процесуального строку, встановленого законом, за заявою особи, яка бере участь у справі.
Так, у рішеннях Європейського суду з прав людини по справі Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії від 13 січня 2000 року та по справі Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії від 28 жовтня 1998 року Європейський суд з прав людини зазначив, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
З метою запобігання обмеження прав позивача на доступ до правосуддя та захисту його прав та інтересів, виходячи із цілей та завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, суд вважає необхідним визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом суд вважає за необхідне поновити позивачеві процесуальний строк на звернення до адміністративного суду.
Керуючись статтями 2, 121-123, статтями 247, 256, 292-297 КАС України, суд,
В задоволенні клопотання представника Військової частини НОМЕР_3 про застосування наслідків пропущення строків звернення до суду з даним адміністративним позовом та залишення позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_3 , третя особа Міністерство оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі полковника ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії без розгляду відмовити.
Визнати поважними причини пропуску строку звернення ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_3 , третя особа Міністерство оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі полковника ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, з даним адміністративним позовом.
Поновити ОСОБА_1 строк на звернення з даним адміністративним позовом до суду до Військової частини НОМЕР_3 , третя особа Міністерство оборони України, третя особа ІНФОРМАЦІЯ_2 в особі полковника ОСОБА_2 про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи.
Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України.
Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду. У разі подання апеляційної скарг на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, суд апеляційної інстанції повертає її заявнику, про що постановляє ухвалу, яка не підлягає оскарженню (ч. 3 ст. 293 КАС України).

Суддя Кіровоградського
окружного адміністративного суду Л.І. Хилько