Справа № 640/21959/18
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 вересня 2019 року № 640/21959/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Управління поліції охорони в місті Києві Національної поліції України
провизнання протиправними та скасування наказів

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернувся ОСОБА_1 (далі також - позивач) з позовом до Управління поліції охорони в м. Києві (далі також - відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної комісії Управління поліції охорони в м. Києві у формі висновку службового розслідування за фактом скоєння ДТП за участі інспектора СФО Подільського РВ лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 14.11.2018 щодо накладання на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- визнати протиправним і скасувати наказ Управління поліції охорони в м. Києві від 15.11.2018 №439 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Подільського РВ Управління» в частині накладання на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби;

- визнати протиправним і скасувати наказ Управління поліції охорони в м. Києві від 20.11.2018 №393 о/с в частині звільнення зі служби в поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію України»;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору фізичної охорони Подільського районного відділу Управління поліції охорони в м. Києві;

- зобов`язати Управління поліції охорони в м. Києві нарахувати та виплатити ОСОБА_1 за час вимушеного прогулу з дня звільнення всі види грошового забезпечення, які були йому визначені на день звільнення, а саме станом на 20.11.2018;

- допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору фізичної охорони Подільського районного відділу Управління поліції охорони в м.Києві та в частині виплати грошового утримання у межах суми стягнення за один місяць.

Ухвалою суду від 26.12.2018 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою суду від 13.09.2019 закрито провадження у справі в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної комісії Управління поліції охорони в м. Києві у формі висновку службового розслідування за фактом скоєння ДТП за участі інспектора СФО Подільського РВ лейтенанта поліції ОСОБА_1 від 14.11.2018 щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби.

Позовні вимоги вмотивовано протиправним звільненням позивача зі служби в Національній поліції України з огляду на відсутність для цього визначених законодавством підстав, оскільки станом на час проведення службового розслідування за фактом скоєння ДТП за участі позивача та видання наказів про його притягнення до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби стосовно нього не було ні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, ні обвинувального вироку про притягнення до кримінальної відповідальності, які набрали законної сили. Відтак, згідно з приписами статті 62 Конституції України позивач уважається невинуватим у вчиненні адміністративного правопорушення та злочину і у відповідача не було підстав для його звільнення.

Відповідач у відзиві на позовну заяву просив відмовити в її задоволенні, стверджуючи про необґрунтованість позовних вимог. Зокрема, зазначив, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення зі служби відбулося у зв`язку із вчиненням ним дисциплінарного проступку, несумісного з подальшим проходженням служби в Національній поліції України, що полягає у недотриманні ним вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України, законів України «Про Національну поліцію» та «Про дорожній рух». Висновок службового розслідування за фактом скоєння ДТП за участі позивача та накази про його звільнення зі служби є правомірними, оскільки прийняті з дотриманням визначеної законодавством процедури, в межах повноважень відповідача та на підставі чинного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач проходив службу в Національній поліції України на посаді інспектора сектору фізичної охорони Подільського районного відділу Управління поліції охорони в місті Києві.

Згідно з доводами відповідача 29.10.2018 до чергової частини Управління пожежної охорони в м. Києві надійшла інформація про скоєння ОСОБА_1 дорожньо-транспортної пригоди та порушення Правил дорожнього руху.

Факт вчинення дорожньо-транспортної пригоди та порушення Правил дорожнього руху позивачем не заперечується.

За указаним фактом наказом Управління поліції охорони в м. Києві від 30.10.2018 №433 призначено службове розслідування.

Наказом Управління поліції охорони в м. Києві від 30.10.2018 №435 «Про відсторонення від виконання службових обов`язків лейтенанта поліції ОСОБА_1 » позивача відсторонено від виконання службових обов`язків на період проведення службового розслідування.

За результатами проведення службового розслідування дисциплінарною комісією Управління поліції охорони в м. Києві складено висновок службового розслідування за фактом скоєння дорожньо-транспортної пригоди за участі інспектора СФО Подільського РВ лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який 14.11.2018 затверджено управлінням поліції охорони в м. Києві.

В указаному висновку встановлено, зокрема, що 29.10.2018 по вулиці Уманській, 37 в місті Києві сталася дорожньо-транспортна пригода за участі інспектора сектору фізичної охорони Подільського РВ Управління поліції охорони в м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_1 , який перебував поза службою, під час якого останній скоїв наїзд на велосипедиста, після чого зник з місця події та був зупинений нарядом поліції під час проїзду керованого ним автомобіля під заборонений знак «проїзд заборонено». Потерпілого велосипедиста доставлено до медичного закладу, де встановлено попередній діагноз «ЗЧМТ та відкритий перелом лівої ноги в області гомілки» та прооперовано.

Від проходження медичного освідування на вміст алкоголю на місці події ОСОБА_1 відмовився. Матеріали зареєстровано в ЖЕО Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві за №88133 та 30.10.2018 відомості внесено до ЄРДР №0001034 за частиною другою статті 286 КК України (порушення Правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особою, яка керує транспортним засобом, що спричинило потерпілому тяжкі тілесні ушкодження).

Після відмови ОСОБА_1 від проходження медичного освідування на стан сп`яніння на місці події працівниками патрульної служби його було доставлено до медичного закладу, де в присутності двох свідків він також відмовився від проходження медичного освідування на стан сп`яніння.

Поліцейськими стосовно ОСОБА_1 складено адміністративний протокол серії БД №415226 за порушення п.2.5 ПДР України (водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції) за ознаками правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП (керування транспортними засобами або суднами особами, які перебувають стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції).

30.10.2018 старшим слідчим в ОВС СУ ГУ НП у м. Києві майором поліції Лебідем В.М. відповідно до статей 40, 104, 131, 132, 208-211, 213 КПК України складено протокол про затримання підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 286 КК України.

31.10.2018 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва №761/41509/18 до ОСОБА_1 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання, у період з 22:00 до 06:00 наступної доби.

У відповідь на звернення Управління поліції охорони в м. Києві до Управління патрульної поліції у м. Києві ДПП НПУ щодо надання копій документів та відеофіксації вищевказаної події останнім надано копію адміністративного протоколу серії БЖ №415226 та відеозаписи на 1 DVD -диску із нагрудних відеокамер (відеореєстраторів) працівників патрульної поліції, що здійснювали виїзд 29.10.2018 за фактом скоєння ОСОБА_1 ДТП по вул. Уманській, 37 в м. Києві.

Під час перегляду відеозаписів встановлено, що ОСОБА_1 перебував в стані сп`янінні, намагався вирішити питання з поліцейськими, які його зупинили, шляхом пред`явлення службового посвідчення зі словами «Я свій».

01.11.2018 ОСОБА_1 прибув до Управління поліції охорони в м. Києві, однак, письмові пояснення надавати відмовився, у зв`язку з чим відповідними посадовими особами Управління складено акт від 01.11.2018 №2865/43/29/4-2018.

14.05.2018 ОСОБА_1 підписав зобов`язання щодо безумовного дотримання Правил дорожнього руху України, письмового інформування безпосереднього керівника про факти притягнення до відповідальності за їх порушення, та попереджений, що у разі керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння на нього буде накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

За наведених обставин у діях лейтенанта поліції ОСОБА_1 встановлено вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у грубому порушенні вимог пунктів 1-6, пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 1 пункту 1 статті 18 і пункту 1 статті 19 розділу ІІІ Закону України «Про Національну поліцію України», в частині скоєння дорожньо-транспортної пригоди з потерпілим, зникнення з місця події, притягнення до адміністративної відповідальності за ознаками правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП, що призвело до недотримання службової дисципліни та законності, Присяги працівника поліції, зневаги до суспільних стандартів, негативного впливу на авторитет працівників поліції.

Причиною надзвичайної події визначено особисту недисциплінованість ОСОБА_1 , вживання алкоголю, хибне розуміння товариства, недостатню моральну вихованість.

У зв`язку з вищевикладеним рекомендовано накласти на ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби.

Ураховуючи такий висновок службового розслідування, пунктом 1 наказу Управління поліції охорони в місті Києві від 15.11.2018 №439 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників Подільського РВ Управління» за скоєння дисциплінарного проступку, який виразився у грубому порушенні вимог підпунктів 1-6, 11 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, та підпункту 1 пункту 1 статті 18 і пункту 1 статті 19 розділу ІІІ Закону України «Про Національну поліцію», в частині скоєння дорожньо-транспортної пригоди з потерпілим, зникнення з місця події, притягнення до адміністративної відповідальності за ознаками правопорушення, передбаченого статтею 130 КУпАП, що призвело до недотримання службової дисципліни та законності, Присяги працівника поліції, зневаги до суспільних стандартів, негативного впливу на репутацію працівників МВС України, прихованні і неінформуванні керівництва підрозділу про дану подію, введення в оману керівництва Управління, відповідно до статті 11-13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України на інспектора сектору фізичної охорони Подільського РВ Управління поліції охорони в м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби.

Наказом Управління охорони поліції в м. Києві від 20.11.2018 №393 о/с лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору фізичної охорони Подільського районного відділу Управління поліції охорони в м. Києві, звільнено зі служби в Національній поліції з 20.11.2018 відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Не погоджуючись із вищевказаними висновком службового розслідування та наказами про його звільнення зі служби в Національній поліції, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із такого.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України регулюються Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII (далі - Закон №580-VІІІ).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №580-VІІІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

За змістом частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 18 Закону №580-VІІІ поліцейський, поміж іншого, зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.

Окрім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на те, що в силу положень частини першої статті 64 Закону №580-VІІІ особа, яка вступає на службу в поліцію, складає Присягу на вірність Українському народові.

Аналіз тексту Присяги поліцейського є підставою для висновку, що в основу поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Працівник поліції покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх невиконання.

Відповідно до частин першої та другої статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За нормами пункту 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України «Про Дисциплінарний статут» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України, відповідно до статті 11 якого за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Статтею 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За змістом частини першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Отже, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення з органів внутрішніх справ.

За змістом статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського, яке призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України» (далі - Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктом 2 Порядку №893 службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

Відповідно до частини дев`ятої статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Ураховуючи викладені вище правові норми, суд дійшов висновку, що т. в. о. начальника Управління поліції охорони в м. Києві в межах повноважень з урахуванням повідомлення чергової частини Головного управління Національної поліції у місті Києві про скоєння за участі ОСОБА_1 дорожньо-транспортної пригоди в установленому порядку прийняв наказ про призначення службового розслідування щодо позивача.

Частиною першою статті 15 Дисциплінарного статуту встановлено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

За змістом пунктів 2 та 9 розділу VI Порядку №893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія, затверджує керівник, який його призначив, або особа, яка виконує обов`язки керівника.

Вимоги до змісту висновку службового розслідування встановлені частиною першою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та передбачають необхідність зазначення у ньому: дату і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посаду і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підставу для призначення службового розслідування; обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; пояснення поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службового розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.

Оскільки службове розслідування стосовно позивача було призначене 30.10.2018 та за його підсумками складено відповідний висновок, який 14.11.2018 затверджений начальником Управління поліції охорони в м. Києві, то відповідачем дотримано вимоги закону щодо строків проведення службового розслідування.

Аналіз змісту вищевказаного висновку службового розслідування дає підстави суду стверджувати про його відповідність вимогам, встановленим Дисциплінарним статутом Національної поліції України та Порядком №893.

Так, поміж іншого, у висновку службового розслідування викладено обставини щодо вчинення за участі ОСОБА_1 дорожньо-транспортної пригоди з потерпілим, зникнення з місця пригоди, керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, його відмови від проведення медичного освідування на стан алкогольного сп`яніння, неінформування керівництва про вищевказану подію, що свідчить про скоєння ним дисциплінарного проступку у зв`язку з порушенням вимог підпунктів 1-6, пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 1 пункту 1 статті 18 і пункту 1 статті 19 розділу ІІІ Закону №580-VІІІ.

У ході службового розслідування позивач відмовився надавати свої пояснення щодо обставин, які були предметом службового розслідування, що ним не заперечувалося.

Також позивачем не заперечувалися встановлені в акті службового розслідування обставини щодо вчинення за його участі дорожньо-транспортної пригоди, зникнення з місця пригоди, керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, його відмови від проведення медичного освідування на стан алкогольного сп`яніння, неінформування керівництва про вищевказану подію.

З огляду на викладене суд погоджується з висновками, що містяться у висновку службового розслідування стосовно позивача, що вищевказані обставини свідчать про грубе порушення ним вимог підпунктів 1-6 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпункту 1 пункту 1 статті 18 і пункту 1 статті 19 розділу ІІІ Закону України «Про Національну поліцію України» та свідчать про вчинення ним порушення службової дисципліни, а, відтак, вчинення дисциплінарного проступку, що є підставою для накладення на нього дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Частиною другою цієї ж статті також встановлено, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами четвертою та п`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначені обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність поліцейського.

Так, зокрема однією з обставин, що обтяжує відповідальність поліцейського, є вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Ураховуючи вчинення позивачем дисциплінарного проступку та наявність обтяжуючої обставини у зв`язку із перебуванням позивача у стані алкогольного сп`яніння, дисциплінарна комісія рекомендувала застосувати стосовно позивача найважчий вид дисциплінарного стягнення - звільнення.

Доводи позивача про те, що висновки, викладені дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування стосовно вчинення ним дисциплінарного проступку є необґрунтованими з посиланням на відсутність стосовно нього постанови про притягнення до адміністративної відповідальності та вироку про притягнення до кримінальної відповідальності, які набрали законної сили, не заслуговують на увагу, оскільки непритягнення позивача до адміністративної чи кримінальної відповідальності за наслідками проведеного службового розслідування, не виключає наявності в його діях складу дисциплінарного проступку.

Такий висновок суду узгоджується із висновком Верховного Суду, що міститься у постанові від 21.12.2018 у справі №813/715/16.

Згідно з частинами сьомою та восьмою статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами першою та дев`ятою статті 20 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що повноваження щодо застосування дисциплінарних стягнень мають керівники в межах, визначених цим Статутом.

Застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції, звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь здійснюється керівниками, які уповноважені приймати на службу до поліції, призначати на посаду та присвоювати спеціальне звання.

Аналогічного змісту повноваження керівника щодо прийняття наказу за результатами службового розслідування визначені також Порядком №893.

Таким чином, повноваження щодо оцінки результатів службового розслідування, тяжкості проступку та обставин, за яких його скоєно, розмір заподіяної шкоди, попередньої поведінки винної особи та визнання нею вини тощо, а також безпосередньо затвердження висновку службового розслідування та визначення виду дисциплінарного стягнення, яке слід застосувати до конкретної особи є виключними повноваженнями відповідного керівника, який реалізуючи такі повноваження приймає відповідний наказ про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Суд погоджується з доводами відповідача про те, що керівник позивача обґрунтовано погодився з висновком службового розслідування про вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який виразився у грубому порушенні вимог законодавства, тобто скоїв вчинок, який дискредитує звання поліцейського Національної поліції України та прийняв наказ від 15.11.2018 №439, зокрема, про притягнення його до дисциплінарної відповідальності за вчинення цього проступку, яке ніяк не пов`язане з притягненням його до адміністративної чи кримінальної відповідальності.

Підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача став саме дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у порушенні службової дисципліни, що свідчить про його низькі морально-ділові якості, суперечить інтересам законності, компрометує звання поліцейського. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією порушника дисципліни.

Відповідно до статті 21 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу.

У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Зважаючи на те, що висновок службового розслідування щодо позивача затверджено 14.11.2018, то саме ця дата вважається днем виявлення вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Відтак, наказ Управління поліції охорони в м. Києві від 15.11.2018 №439 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності прийнятий начальником Управління в межах його повноважень та в установлений законом місячний строк.

Відповідно до частин першої-третьої статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення виконується негайно, але не пізніше місяця з дня його застосування, не враховуючи часу перебування поліцейського у відпустці, відрядженні або на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності). Після закінчення зазначеного строку дисциплінарне стягнення не виконується.

Наказ про застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення виконується шляхом його оголошення в органі (підрозділі) поліції та особистого ознайомлення поліцейського з ним. У разі відмови особи від ознайомлення з наказом про це складається акт.

Дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Зважаючи на викладене начальником Управління поліції охорони в м. Києві в установленому порядку та строки прийнято наказ Управління поліції охорони в м. Києві від 20.11.2018 №393 о/с про звільнення позивача зі служби в Національній поліції у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби.

Доцільно зауважити, що реалізація дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби за порушення дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у разі встановлення службовим розслідуванням невиконання чи неналежного виконання поліцейським службової дисципліни, що узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про правомірне застосування відповідачем найважчого заходу дисциплінарного впливу - звільнення зі служби в Національній поліції України.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 25.04.2018 в справі №800/547/17 зауважила на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики (див. mutatis рішення Європейської комісії з прав людини від 07.10.1987 у справі «C.v. the» про неприйнятність заяви №11882/85). Більше того, гарантована пунктом 2 статті 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11.02.2003 у справі «Ringvold v.Norway», заява №34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідач діяв у відповідності з визначеними частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріями.

За наведених обставин позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають у повному обсязі.

Керуючись статтями 2, 77, 241-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Управління поліції охорони в місті Києві (04050, м. Київ, вул. Студентська, 9, ) відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко