Справа № 1.380.2019.001510
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2019-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.001510
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого - судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Кушика Й.-Д.М.,

з участю представників: позивача Хахули М . О., відповідача Тритяка Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Галицька основа» до Головного управління ДФС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Галицька основа» (далі-позивач, ТзОВ «Галицька основа») звернулось до суду з позовом до Головного управління ДФС у Львівській області (далі-відповідач, ГУ ДФС у Львівській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10.01.2019 №.

Позовні вимоги мотивовані порушенням контролюючим органом встановленого законом порядку проведення перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Відповідачем проведено камеральну перевірку ТзОВ «Галицька основа», за наслідками якої складно акт перевірки від 18.12.2018 № 67/13-01-52-12/33419843. Перевіркою встановлено несвоєчасну сплату позивачем узгодженої суми податкового зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств - більше 30 календарних днів в сумі 453 839 грн 30 к., чим порушено пункт 57.3 статті 57 Податкового кодексу України. Водночас податковим повідомленням-рішенням від 10.01.2019 № позивача зобов`язано сплатити штраф у сумі 90767грн 86 к. за порушення пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України. Вказана розбіжність між актом перевірки та спірного податкового-повідомлення рішення унеможливлює встановлення підстав притягнення ТзОВ «Галицька основа» до відповідальності. У Акті перевірки від 18.12.2018 № 67/13-01-52-12/33419843 відсутні відомості про період проведеної камеральної перевірки, розрахунки штрафних санкцій та строки порушення сплати узгоджених зобов`язань. Такі розрахунки штрафних санкцій наведені як додаток до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення. Однак незрозуміло на підставі яких фактичних даних такий розрахунок складено. Оскільки перевірка стосується питань сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств, визначеного податковим повідомленням рішенням від 14.07.2011 № , то проведення такої лише 18.12.2018 свідчить про порушення ГУ ДФС у Львівській області строків проведення камеральної перевірки та притягнення до відповідальності на підставі таких висновків.

Відповідач позову не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, суть якого полягає у правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 10.01.2019 №. Вказав, що ГУ ДФС у Львівській області проведено камеральну перевірку ТзОВ «Галицька основа» з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств згідно податкового повідомлення рішення від 14.07.2011 № та вимог пункту 57.1 статті 57 Податкового кодексу України. За результатами перевірки 18.12.2018 складено акт № 67/13-01-52-12/3341 та винесено податкове повідомлення-рішення від 10.01.2019 № 00010652, яким встановлено порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств, визначеного пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу України. На підставі статті 126 Податкового кодексу України за затримку на 723, 715, 714, 713, 687, 687, 682, 651, 646, 629, 615, 612, 603, 598, 527, 525, 507, 97, 491 календарних днів сплати грошового зобов`язання в сумі 453839 грн 30 к. ТзОВ «Галицька основа» зобов`язано сплатити штраф у розмірі 20 % у сумі 90767 грн 86 к.

Ухвалою судді від 04.04.2019 відкрито провадження у справі та призначено до підготовчого засідання.

Відповідачем через канцелярію суду 23.04.2019 (вх.№14093) подано відзив на позовну заяву.

Ухвалою від 13.08.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 05.09.2019.

Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

Позивач - ТзОВ «Галицька основа», зареєстрований як суб`єкт підприємницької діяльності - юридична особа за кодом .

ДПІ у Личаківському м. Львова 14.07.2011 винесено податкове повідомлення-рішення №, яким збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму 452 840 грн, в тому числі за основним платежем 363 072 грн та за штрафними санкціями 90 768 грн.

Податкове повідомлення-рішення ДПІ у Личаківському м. Львова від 14.07.2011 № ТзОВ «Галицька основа» оскаржено в судовому порядку та було предметом неодноразового розгляду судами.

Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 22.03.2016 у справі № 876/8604/15, залишеною без змін ухвалою Вищого адміністративного суду України від 20.09.2016 , у задоволенні позову ТзОВ «Галицька основа» до ДПІ у Личаківському районі м. Львова ГУ ДФС у Львівській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 14.07.2011 № відмовлено.

Постанова Львівського апеляційного адміністративного суду від 22.03.2016 у справі №876/8604/15 набрала законної сили 22.03.2016, що підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішення, доступною на офіційному сайті за посиланням http://www.reestr.court.gov.ua/Review/56713676.

ГУ ДФС у Львівській області проведено камеральну перевірку своєчасності сплати ТзОВ «Галицька основа» визначеного податкового зобов`язання до бюджету, результати якої оформлено актом від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341.

Акт містить висновок контролюючого органу про порушення ТзОВ «Галицька основа» правил сплати (перерахування) податкового зобов`язання, визначеного за податковим повідомленням - рішенням від 14.07.2011 №, чим порушено вимоги пункту 57.3 статті 57 Податкового кодексу України, а саме підприємством порушено термін сплати узгодженої суми податкового зобов`язання за платежем податок на прибуткове приватних підприємств (код платежу 11021000) - із затримкою на більше 30 календарних днів в сумі 453839 грн 30к.

При цьому, у акті перевірки відсутній опис порушення, розрахунок строків порушення сплати узгоджених зобов`язань та розрахунок штрафних санкцій.

ГУ ДФС у Львівській області 10.01.2019 на підставі висновків акта перевірки від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341 винесено податкове повідомлення-рішення №, яким позивача зобов`язано сплатити штраф у розмірі 90767 грн 86 к., що становить 20% від грошового зобов`язання в сумі 453839 грн 30к.

Вказане податкове повідомлення-рішення прийнято на підставі статті 126 Податкового кодексу України у зв`язку із порушенням строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств, визначеного пунктом 57.1. статті 57 Податкового кодексу України.

Додатком до податкового повідомлення-рішення контролюючим органом надано розрахунок штрафної санкції.

Розрахунок штрафних санкцій оформлено на окремому аркуші, який не містить дати такого розрахунку, підпису та відомостей про посаду уповноваженої особи.

Податкове повідомлення-рішення від 10.01.2019 № є предметом оскарження з підстав:

- порушення ГУ ДФС у Львівській області строків проведення камеральної перевірки та притягнення до відповідальності після спливу 1095 днів;

- притягнення позивача до відповідальності двічі за одне й те саме правопорушення;

- невідповідності акта перевірки вимогам закону;

- розбіжностей підстав притягнення до відповідальності, зазначеним у спірному податковому повідомленні-рішенні з висновком акта перевірки, на підставі якого таке винесено.

При вирішенні спору суд керувався наступним.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі - Податковий кодекс).

Види перевірок визначено статтею 75 Податкового кодексу, відповідно до пункту 75.1. якої контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1. статті 75 Податкового кодексу камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлено статтею 76 Податкового кодексу і полягає у такому.

Відповідно до пункту 76.1. статті 76 Податкового кодексу камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно з пунктом 76.2. статті 76 Податкового кодексу порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Пунктом 86.2. статті 86 Податкового кодексу встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 76.3. статті 76 Податкового кодексу камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно до пункту 102.1 статті 102 Податкового кодексу, яка регулює строки давності та їх застосування, контролюючий орган має право самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання, а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до пункту 114.1 статті 114 Податкового кодексу граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань, визначеним статтею 102 цього Кодексу.

Виходячи із інформації з Єдиного державного реєстру судових рішення, доступної на офіційному сайті за посиланням http://www.reestr.court.gov.ua/Review/56713676, постанова Львівського апеляційного адміністративного суду від 22.03.2016 у справі №876/8604/15, якою ТзОВ «Галицька основа» відмовлено у скасуванні податкового повідомлення-рішення від 14.07.2011 №, набрала законної сили 22.03.2016.

Отже, процедура судового оскарження податкового повідомлення-рішення від 14.07.2011 № завершилася і визначена в ньому сума грошового зобов`язання набула статусу узгодженої.

Камеральна перевірка контролюючим органом проведена 18.12.2018, що підтверджується актом від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341, тобто до закінчення визначених Податковим кодексом 1095 днів.

Вказане спростовує доводи позивача про порушення відповідачем строків проведення перевірки та притягнення до відповідальності після спливу 1095 днів.

Тому такі доводи судом до уваги не беруться.

Згідно з пунктом 126.1 статті 126 Податкового кодексу у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

- при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

- при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Таким чином, камеральна перевірка з питань своєчасності сплати грошових зобов`язань може бути проведена не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за днем сплати грошового зобов`язання, а штрафні санкції за порушення строку сплати грошового зобов`язання нараховуються протягом 1095 днів від дня їх сплати.

При цьому, притягнення платника податків до відповідальності у вигляді штрафу з підстав, визначених цією нормою, передбачене за несплату узгодженої суми грошового зобов`язання саме з вини платника податків.

Визначена контролюючим органом сума зобов`язань на підставі цієї норми не стосується основної суми узгодженого зобов`язання та по своїй суті є штрафною санкцією за невиконання платником податків такого зобов`язання.

За змістом статті 126 Податкового кодексу розмір штрафу залежить від кількості днів затримки строку сплати суми грошового зобов`язання та визначається у відсотках від погашеної суми податкового боргу.

Як встановлено постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 22.03.2016 у справі №876/8604/15, податковим повідомленням-рішенням від 14.07.2011 № позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємств на суму 452 840 грн, в тому числі за основним платежем 363 072 грн та за штрафними санкціями 90 768 грн.

Податкове повідомлення-рішення від 14.07.2011 № прийнято на підставі висновків акта перевірки від 30.06.2011 №135/23-а/33419843 про заниження підприємством податку на прибуток в сумі 363 072 грн за 2010 рік.

Податковим повідомленням-рішенням від 10.01.2019 № позивача зобов`язано сплатити штраф у сумі 90767 грн 86 к. з підстав порушення ТзОВ «Галицька основа» правил сплати (перерахування) податкового зобов`язання, визначеного податковим повідомленням-рішенням від 14.07.2011 №.

Тобто спірним повідомленням-рішенням застосовано штрафну санкцію за невиконання основного грошового зобов`язання, визначеного податковим повідомленням-рішенням від 14.07.2011 №.

Вказане спростовує доводи ТзОВ «Галицька основа» щодо повторного застосування до позивача відповідальності за одне і те саме правопорушення.

Тому такі доводи судом до уваги не беруться.

Стосовно доводів позивача про невідповідність підстав притягнення до відповідальності, визначених податковим повідомленням-рішенням від 10.01.2019 № і актом перевірки від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341, а також невідповідності акта перевірки вимогам статті 86 Податкового кодексу, то такі знайшли своє підтвердження при розгляді справи і беруться судом до уваги.

Як вже зазначалось, актом перевірки від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341 встановлено порушення позивачем правил сплати податкового зобов`язання, передбаченого пунктом 57.3 статті 57 Податкового кодексу, а податкове повідомлення-рішення від 10.01.2019 № прийнято у зв`язку із порушенням строку сплати суми грошового зобов`язання, передбаченого пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу.

З цього приводу суд зазначає таке.

Статтею 57 Податкового кодексу визначено строки сплати податкового зобов`язання.

Відповідно до пункту 57.1 цієї статті платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Податковий агент зобов`язаний сплатити суму податкового зобов`язання (суму нарахованого (утриманого) податку), самостійно визначеного ним з доходу, що виплачується на користь платника податку - фізичної особи та за рахунок такої виплати, у строки, передбачені цим Кодексом.

Суму податкового зобов`язання, визначену у митній декларації, платник податків зобов`язаний сплатити до/або на день подання митної декларації.

Згідно з пунктом 57.3 у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу. У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Таким чином, пункти 57.1 та 57.3 статті 57 Податкового кодексу містять різні підстави сплати податкового зобов`язання: пунктом 57.1. встановлено строк сплати самостійно визначеного платником податків податкового зобов`язання, а пунктом 57.3 строк сплати узгодженого податкового зобов`язання, визначеного на підставі рішення контролюючого органу.

Суд зазначає, що факт порушення податкового законодавства має бути встановлений не інакше як за наслідками перевірки платника податків, за результатами якої складається акт перевірки. Склад податкового правопорушення може бути досліджений зі змісту такого акта перевірки податкового органу, як інформаційного документу.

Розбіжність визначених актом перевірки та спірним податковим повідомленням-рішенням підстав притягнення ТзОВ «Галицька основа» до відповідальності свідчить про невідповідність податкового повідомлення-рішення від 10.01.2019 № акту перевірки від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341.

Окрім цього, акт перевірки не містить ані розрахунку штрафної санкції, ані дати, з якої відповідачем фактично здійснювався обрахунок штрафних санкцій, ані інформації щодо кількості днів порушення строків сплати узгодженого зобов`язання, з якою стаття 126 Податкового кодексу пов`язує розмір штрафних санкцій за затримку сплати узгодженого податного зобов`язання. Окрім того, в такому відсутня інформація, за який період проведено камеральну перевірку.

З урахуванням того, що акт перевірки передує прийняттю податкового повідомлення-рішення та є джерелом доказової інформації щодо виявлених при перевірці порушень, відсутність у акті перевірки вище наведених вихідних даних унеможливлює встановлення правильності застосування штрафної санкції.

При цьому наявність розрахунку штрафних санкцій, як додатку до спірного податкового повідомлення-рішення не є належним доказом порушення сплати узгодженого податкового зобов`язання, оскільки такий розрахунок повинен здійснюватись на підставі даних податкової перевірки, у яких, як вже зазначалось, відсутня належна інформація по суті вчиненого правопорушення.

Вказане в сукупності свідчить про невідповідність акта перевірки від 18.12.2018 №67/13-01-52-12/3341 вимогам до такого документа.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 10.01.2019 №.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржуване повідомлення-рішення ГУ ДФС у Львівській області від 10.01.2019 №, суд дійшов висновку, що таке прийнято відповідачем без урахування вимог Податкового кодексу та з порушенням передбачених статтею 2 КАС України принципів, тому його слід визнати протиправним та скасувати.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Львівській понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору в сумі 1 921 грн, сплаченого платіжним дорученням від 01.04.2019 №313.

Керуючись ст.ст. 6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Галицька основа» (вул. Водогінна, 2, оф. 229, м. Львів, 79017, ) до Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) про скасування податкового повідомлення-рішення, - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) від 10.01.2019 №.

Стягнути з Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) за рахунок бюджетних асигнувань в користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Галицька основа» (вул. Водогінна, 2, оф. 229, м. Львів, 79017, ) 1 921 грн (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн судових витрат.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 13 вересня 2019 року.

Суддя О.П. Хома