Справа № 640/7221/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

13 вересня 2019 року № 640/7221/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Київської міської ради, Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернувся ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Київської міської ради (далі також - Київрада), Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати Київську міську раду та Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради»;

- зобов`язати Київську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України розглянути на найближчому пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 », кадастровий номер :90:066:0279 земельної ділянки площею 0,1000 га.

Ухвалою суду від 26.04.2019 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати у порядку спрощеного провадження.

Ухвалою суду від 13.09.2019 закрито провадження у справі в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської рали від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 ».

Позовні вимоги вмотивовано тим, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування поза межами установлених Регламентом Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 №579/579, строків прийняла рішення від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 ». Так, відповідно до частини 11 статті 30 указаного Регламенту, у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч.11 ст.30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч.5 ст.30 Регламенту». Однак, відповідачами Київською міською радою та Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вищевказані вимоги не виконані.

Водночас в обґрунтування заявлених до суду вимог позивач посилається на:

- правові позиції Верховного Суду, викладені в постанові від 18.04.2019 у справі №826/6796/18, відповідно до якої орган місцевого самоврядування як суб`єкт розпорядження землями не звільняється від обов`язку навести відповідне мотивування прийнятого рішення у відповідності до положень чинного законодавства, а Постійна комісія Київської міської ради у разі відхилення проекту рішення має надати до проекту рішення відповідне обґрунтування такої відмови; в постанові від 20.04.2017 у справі №826/7730/17, в якій Верховний Суд звертає увагу на те, що погодження чи непогодження проекту рішення постійними комісіями, до компетенції яких не віднесено вирішення питань регулювання земельних відносин, не може нівелювати обов`язок ради на пленарному засіданні розглянути проект рішення та прийняти рішення або про передачу земельної ділянки, або про відмову у її передачі;

- рішення Європейського суду з прав людини, Перший протокол до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стверджуючи, що він виконав усі необхідні передумови для отримання земельної ділянки у власність, а тому правомірно очікував прийняття обґрунтованого та позитивного рішення щодо вирішення цього питання.

Відповідач Київська міська рада у відзиві на позовну заяву просила відмовити в її задоволенні, стверджуючи про необґрунтованість позовних вимог з огляду на те, що рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975 «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 » в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України не є рішенням суб`єкта владних повноважень, тому не породжує для позивача правових наслідків та, відповідно, не порушує його права та інтереси. Водночас Київська міська рада вважає обґрунтованим висновок згаданої Постійної комісії про невідповідність проекту рішення Київської міської ради про передачу позивачу у власність земельної ділянки, зауважуючи, що вирішення питання регулювання земельних відносин належить до виключних повноважень Київської міської ради, що здійснюється нею на її пленарних засіданнях.

У відповіді на відзив позивач висловив свою незгоду з доводами Київської міської ради стосовно того, що оскаржуване рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради про передачу йому у власність земельної ділянки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а також вказав на те, що це рішення унеможливлює розгляд Київською міською радою на її пленарному засіданні проекту рішення про передачу йому у власність земельної ділянки, що призвело до обмеження його права на отримання цієї земельної ділянки у власність.

Відповідач Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування своїх пояснень щодо позовних вимог ОСОБА_1 до суду не надіслала, хоча належним чином повідомлена про судовий розгляд справи.

Відповідач Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у відзиві на позовну заяву вказав, що у спірних правовідносинах діяв в межах повноважень та відповідно до законодавства, належним чином розглянувши усі звернення позивача, що стосуються вирішення питання про передачу йому у власність земельної ділянки. Прийняття рішень про передачу громадянам у власність земельних ділянок до повноважень названого Департаменту не належить. Ураховуючи викладене, зазначив про безпідставність позову, просив відмовити в його задоволенні.

Як убачається з матеріалів справи, 13.11.2014 позивач як учасник бойових дій (учасник антитерористичної операції) звернувся до Київської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яку Київською міською радою зареєстровано за №08/х-5179.

Листом від 13.01.2015 №057021-08/х-5179-190 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача про утворення робочої групи з опрацювання питань соціального захисту у сфері житлового забезпечення киян - учасників антитерористичної операції.

23.12.2016 позивач звернувся до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яке було зареєстроване за №08/Х-15342 (справа К-29251).

За відсутності протягом установленого законодавством місячного строку відповіді від Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або про відмову в його наданні, позивач листом від 27.01.2016 повідомив Київську міську раду про замовлення ним розроблення у відповідного фахівця документації із землеустрою без отримання такого дозволу.

Зважаючи на викладене, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виготовив завдання на проектування документації із землеустрою від 27.02.2017 №ЗВП-3403 щодо відведення земельної ділянки (обліковий код 90:066:0279) позивачу і передав його в роботу відповідному фахівцю.

26.05.2017 Головним управлінням Держгеокадастру у м. Києві без зауважень позивачу погоджено проект землеустрою та складено висновок №6178/82-17 про розгляд проекту землеустрою щодо відведення йому земельної ділянки.

02.06.2017 Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено висновок №17-033-В про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м. Києва.

21.07.2017 на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 проведено державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі та присвоєно їй кадастровий номер :90:066:0279.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 07.12.2017 №08/231-3082/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м. Києва » ( справа А-23324), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісій Київської міської ради.

Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 12.12.2017 №29/62 проект вищевказаного рішення відхилено.

У подальшому Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (справа А -23324 ), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісії Київської міської ради.

Проектом указаного рішення передбачалося, зокрема:

- внести зміни до «Програми розвитку зеленої зони міста Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста», затвердженої рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381, виключивши з переліку озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування на період після 2010 р. (таблиця №17 «Біля села Чапаєвка» земельну ділянку площею 0,1000 га на АДРЕСА_1 ;

- затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (категорія земель - землі житлової та громадської забудови, код КВЦПЗ 02.01 справа №Ф-23324);

- передати громадянину ОСОБА_1 , за умови виконання пунктів 4 цього рішення, у приватну власність земельну ділянку площею 0,1000 га (кадастровий номер :90:066:0279) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 із земель комунальної власності територіальної власності міста Києва.

Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 15.05.2018 №12/74, вирішення питання щодо розгляду вищевказаного проекту рішення Київської міської ради відкладено.

Відповідно до протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 №14/76, за наслідками повторного розгляду згаданого проекту рішення Київської міської ради цей проект відхилено у зв`язку з тим, що земельна ділянка відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зелених насаджень зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381 (зі змінами).

Листом від 18.01.2019 №08/Х-5528-130 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради повідомив позивача про відхилення вищевказаного проекту рішення Київської міської ради.

Не погоджуючись із рішенням Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із такого.

Частиною першою та шостою статті 116 Земельного кодексу України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

За змістом частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до частини дев`ятої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

За змістом статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 46 та частиною п`ятнадцятою статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частин першої та другої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Ураховуючи вищевикладене, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та від її імені і в її інтересах здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, в тому числі і з вирішення питань про надання землі у власність громадянам.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлено Регламентом Київської міської ради (далі - Київрада), затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).

Відповідно до частин першої, п`ятої та десятої статті 11 Регламенту постійні комісії Київради є органами Київради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень Київради та актів її виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації). Постійні комісії Київради є підзвітними Київраді та відповідальними перед нею.

Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а у разі їх відсутності - членом постійної комісії, що головував на засіданні. У разі відсутності секретаря комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а в разі їх відсутності - визначеним комісією членом постійної комісії.

Згідно з частиною першою та четвертою статті 26 Регламенту постійні комісії Київради виступають суб`єктами подання проектів рішень.

Відповідно до частини п`ятої статті 26 Регламенту суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Частиною першою статті 30 Регламенту визначено, що постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Як встановлено судом Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо проекту рішення про надання позивачу у власність земельної ділянки є профільною постійною комісією Київської міської ради.

За приписами частини шостої статті 30 Регламенту профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:

1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його;

2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;

4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.

Ураховуючи викладене, Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування наділена повноваженнями давати відповідний висновок, зокрема, щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради з відповідним обґрунтуванням.

Як установлено судом, Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування за результатами опрацювання прийняла рішення про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », виклавши свій висновок про мотиви такого відхилення у протоколі засідання від 05.06.2018 №14/76. Так, зокрема, проект відхилено з огляду на те, що земельна ділянка, про яку йдеться в проекті рішення, відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381 (зі змінами).

Викладення мотивів відхилення проекту рішення Київської міської ради в протоколі Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 №14/76 спростовує доводи позивача про їх відсутність.

Матеріалами справи підтверджується, що розгляд вищевказаною Постійною комісією згаданого проекту рішення Київської міської ради відбувся з порушенням установленого частиною шостою статті 30 Регламенту тридцяти п`ятиденного строку для його прийняття. Так, проект рішення зареєстровано у Київській міській раді 26.03.2018, його перший розгляд відбувся 15.05.2018, тобто через 50 днів з дня реєстрації, а повторний розгляд - 05.06.2018, тобто через 71 день з дня реєстрації.

Частиною одинадцятою статті 30 Регламенту передбачено, що у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч.11 ст.30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч.5 ст.30 Регламенту».

Таким чином, проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради, дійсно, є можливим у випадку якщо проект рішення не було розглянуто відповідною постійною комісією у визначений статтею 30 Регламенту строк.

Зважаючи на те, що Постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування упродовж установленого частиною шостою статті 30 Регламенту строку не було розглянуто проект вищевказаного рішення Київської міської ради та прийнято за результатами такого розгляду відповідне рішення, суд погоджується з доводами позивача, що такий проект рішення уважається підтриманим вищевказаною Постійною комісією відповідно до частини одинадцятої статті 30 Регламенту, незважаючи на прийняття Комісією поза межами цього строку рішення про його відхилення.

За наведених обставин суд також погоджується з доводами позивача про обов`язок суб`єкта подання проекту рішення Київської міської ради, яким наразі є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) самостійно за власним підписом проставити на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч.11 ст. 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч.5 ст. 30 Регламенту».

При цьому Регламент не передбачає можливості проставлення такої відмітки безпосередньо Київською міською радою.

З урахуванням викладеного позовна вимога про зобов`язання Київської міської ради та Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради» є частково обґрунтованою, тому підлягає до часткового задоволення судом, зокрема в частині вимог, пред`явлених до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Відповідно до частини першої статті 31 Регламенту управління правового забезпечення діяльності Київради протягом чотирнадцяти днів з дня отримання оригіналу проекту рішення від профільної постійної комісії чи суб`єкта подання (у випадках, передбачених частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту) за результатами опрацювання проекту рішення:

1) погоджує проект рішення Київради та підписує його;

2) погоджує проект рішення Київради з наданням письмових рекомендацій; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка «з рекомендаціями»;

3) надає правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка "правовий висновок».

Частиною третьою статті 31 Регламенту визначено, що якщо проект рішення було подано до управління правового забезпечення діяльності Київради суб`єктом подання у порядку, передбаченому частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту, та було погоджено управлінням правового забезпечення діяльності Київради, погоджений проект рішення разом із відповідними письмовими рекомендаціями управління (у разі наявності) не пізніше наступного дня після погодження направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради.

Відповідно до частини сьомої та восьмої статті 31 Регламенту:

- якщо за результатами опрацювання проекту рішення, поданого суб`єктом подання у передбачених частинами десятою - одинадцятою статті 30 цього Регламенту випадках, управління правового забезпечення діяльності Київради надало правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства, проект рішення разом із відповідним правовим висновком не пізніше наступного дня після прийняття такого правового висновку направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради;

- якщо управління правового забезпечення діяльності Київради протягом строку, відведеного для опрацювання проекту рішення, не прийняло жодного з передбачених частиною першою цієї статті 31 Регламенту рішень, проект рішення вважається погодженим управлінням правового забезпечення діяльності Київради. В такому випадку управління правового забезпечення діяльності Київради не пізніше наступного дня після закінчення встановленого частиною першою цієї статті 31 Регламенту строку зобов`язане направити проект рішення суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради. В такому випадку суб`єкт подання самостійно за своїм підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління відмітку «погоджено в порядку ч. 8 ст. 31 Регламенту».

Зі змісту викладених вище приписів Регламенту вбачається, що передачі проекту рішення для розгляду на пленарному засіданні Київської міської ради після проставлення суб`єктом подання проекту рішення Київської міської ради відмітки на цьому проекті «підтримано в порядку ч.11 ст.30 Регламенту» має передувати його розгляд управлінням правового забезпечення Київської міської ради упродовж визначеного Регламентом строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Рисовський проти України» (№29979/04) визнав низку порушень пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу «належного урядування».

Принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

За відсутності доказів проставлення Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) згаданої вище відмітки на проекті рішення Київради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 » та передачі цього проекту рішення на розгляд до управління правого забезпечення Київської міської ради, тобто дотримання названим Департаментом норм Регламенту, вимога позивача про зобов`язання Київської міської ради розглянути на найближчому її пленарному засіданні цей проект рішення є передчасною, тому задоволенню не підлягає.

Доцільно зауважити, що відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001 рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994 статтю 6 п.1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

За змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент.

Ураховуючи вищевикладене, позовні вимоги є частково обґрунтованими, а встановлених судом обставин достатню для часткового їх задоволення судом.

Підстави для вирішення судом питання щодо розподілу судових витрат у зв`язку із частковим задоволенням позову у суду відсутні, оскільки позивач як учасник бойових дій звільнений від сплати судового збору.

Керуючись статтями 2, 77, 242-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ), Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, к.1007), Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської обласної державної адміністрації) (01061, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-а, ) задовольнити частково.

Зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради», якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко