Справа № 440/3691/18
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 р.Справа № 440/3691/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Бегунца А.О. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.

представника відповідача Марченка І.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.02.2019 року, головуючий суддя І інстанції: І.С. Шевяков, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039, повний текст складено 18.03.19 року по справі № 440/3691/18 за позовом Приватного підприємства "Полтава-Паритет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними дій,

ВСТАНОВИВ:

23 жовтня 2018 року позивач, Приватне підприємство "Полтава-Паритет", звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області, в якому, уточнивши позовні вимоги, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 1355-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення виїзної позапланової перевірки характеристик продукції Приватного підприємства «Полтава-Паритет»;

- визнати протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області № 1355-ОД з проведення виїзної позапланової перевірки характеристик продукції Приватного підприємства «Полтава-Паритет», за наслідками якої було складено Акт перевірки характеристик продукції № 000058 від 14.09.2018 року та Протокол № 000047 від 24.09.2018 року про виявлені порушення вимог ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції»;

- визнати протиправними та скасувати у повному обсязі постанови Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області від 28 вересня 2018 року про накладення штрафних санкцій № 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107;

- визнати протиправними та скасувати у повному обсязі рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 17 вересня 2018 року № 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480.

В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначав, що відповідачем була проведена позапланова виїзна перевірка з перевищенням повноважень та за відсутності передбачених законом підстав. Так, у даному разі позапланова перевірка проводилася на підставі доручення Держпродспоживслужби України, яке, у свою чергу, винесене з посиланням на лист підрозділу Національної поліції України. Позивач стверджував, що лист Національної поліції України є лише інформаційним запитом і не міг бути підставою для проведення позапланової перевірки. Підприємство допустило до перевірки контролюючий орган, оскільки не мало інформації про підстави її проведення. Незаконність проведеної перевірки, на думку позивача, є підставою для висновку про незаконність прийнятих на підставі висновків такої перевірки рішень відповідача.

Також позивач заперечував висновки контролюючого органу щодо самого факту порушень, вказуючи, що вони носять характер припущень. Так, при проведенні перевірки характеристик продукції, перевіряючими був досліджений тільки один зразок такої продукції, решти зразків підприємство не мало у розпорядженні та відповідно їх неможливо було перевірити. Також перевіряючими не було досліджено пакування продукції, яке також могло містити маркування технічної відповідності. Відбір продукції, про наявність порушень щодо якої стверджував відповідач, у ході перевірки не проводився. Рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів були прийняті відповідачем без надання позивачу права на участь, без повідомлення та можливості надати пояснення, заперечення, документи. Аналогічно з порушенням права на участь прийняті рішення про застосування штрафних санкцій.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 28.02.2019 року адміністративний позов Приватного підприємства "Полтава-Паритет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення виїзної позапланової перевірки Приватного підприємства "Полтава-Паритет".

Визнано протиправними дії Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області з проведення виїзної позапланової перевірки Приватного підприємства "Полтава-Паритет" на підставі наказу № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року.

Визнано протиправними та скасовано постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області від 28 вересня 2018 року №№ 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107 про накладення штрафних санкцій на Приватне підприємство "Полтава-Паритет".

Визнано протиправними та скасовано рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 17 вересня 2018 року № № 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції.

Так, відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що за п.6 ч.1 ст.17 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд і контроль продукції, зобов`язані: пред`являти службові посвідчення, а посадові особи, які здійснюють ринковий нагляд, - також посвідчення (направлення) на проведення перевірки.

Посадові особи позивача пред`явили відповідачу службові посвідчення та направлення на проведення перевірки.

Пред`явлення інших документів, листів, погоджень, попереджень про проведення перевірки тощо законодавством не передбачено.

Позивача ознайомлено з запитом відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУПП у Дніпропетровській області від 13 серпня 2018 р. №45.14/2717, що підтверджується відеозаписом перевірки та підтверджено свідками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 .

Відтак, на думку відповідача, твердження позивача, що позивач до отримання відповіді на адвокатський запит не мав у розпорядженні інформації про підстави перевірки не відповідає дійсності.

Відповідач ознайомився з документами, наданими позивачем, у тому числі з поясненнями від 14 вересня 2018 р.

У п.1 ч.1 ст.8 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» (надалі Закон № 2753) встановлено, що виробники зобов`язані зазначати на продукції або її упаковці найменування та місцезнаходження виробника, назву, тип або номер моделі, номер партії або серійний номер, назви складових частин тощо у випадках та в порядку, визначених законодавством.

Згідно абз.5 ст.1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» неналежне застосування знака відповідності технічним регламентам - порушення правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам, встановлених законодавством.

Відповідно до п.6 додатку 2 до Технічного регламенту обов`язки виробника, визначені в пункті 5 цього додатка, можуть бути виконані його уповноваженим представником за умови визначення таких обов`язків у дорученні.

За п. 1 Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1184, знак відповідності технічним регламентам наноситься на продукцію або на її табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним. У разі коли це є неможливим або невиправданим через характер продукції, знак відповідності наноситься на пакування та на супровідні документи, якщо такі документи передбачені відповідним технічним регламентом.

Знак відповідності наноситься перед уведенням продукції в обіг. Знак відповідності може супроводжуватися піктограмою або будь-яким іншим знаком, що вказує на особливий ризик або використання, як визначено у п.2 Правил та умов.

Згідно п.3 Правил та умов, знак відповідності супроводжується ідентифікаційним номером призначеного органу з оцінки відповідності, якщо такий орган був залучений на етапі контролю виробництва, у форматі UA.TR.YYY або YYY, де: UА- умовне позначення України-латинськими літерами; ТR - умовне позначення, яке означає, що орган з оцінки відповідності призначено на виконання робіт з оцінки відповідності вимогам технічних регламентів; YYY - ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності.

Ідентифікаційний номер призначеного органу з оцінки відповідності наноситься таким органом або за його вказівкою виробником чи уповноваженим представником.

Перевіркою встановлено, що сертифікат відповідності №UА1.177.0012396-17 від 02 серпня 2017 р., декларації про відповідність №UА.ТR.061D.02589-18 від 31 серпня 2018 р. та № UА.ТR.061D.02588-18 від 31 серпня 2018 р. з терміном дії до 30 серпня 2018 р.

Під час перевірки до огляду наданий світильник SL01Н НСП500 220В, 500 Вт, 50 Гц, 2018 року виготовлення, із зазначенням торгового знаку «Полтава Паритет». На даній продукції не зазначено: найменування виробника, зареєстрованої комерційного найменування чи зареєстрованої торговельної марки (знак для товарів і послуг) та контактної поштової адреси; відсутня інструкція до продукції та інформація про безпечність, складені згідно з вимогами законів про порядок застосування мов; на продукції відсутній знак відповідності технічним регламентам.

Іншу продукцію (23 позиції), що є предметом позапланової перевірки характеристик продукції для візуального огляду не надано.

Також, відповідач в апеляційній скарзі вказує, що під час перевірки згідно документів встановлено, що ТОВ «Смарт лайт проджект» є замовником на виготовлення та комплектацію світильників, що є об`єктом перевірки, а також передачу готової продукції від Приватного підприємства «Полтава-паритет» до ТОВ «Смарт лайт проджект» та надання послуг з розукомплектації світильників, упакування світильників з матеріалами та комплектації світильників.

Приватним підприємством «Полтава-паритет» не надано декларацій про відповідність на продукцію, що є предметом перевірки та технічну документацію, яка повинна містити щонайменше такі елементи: загальний опис електрообладнання; ескізний проект; виробничі креслення та схеми компонентів, складальних вузлів тощо; описи та пояснення, необхідні для розуміння зазначених креслень і схем функціонування електрообладнання; список стандартів, застосованих повністю чи частково, результати виконаних проектних розрахунків, проведених досліджень тощо; протоколи випробувань.

Отже, на думку відповідача, Полтавський окружний адміністративний суд не звернув увагу на дану обставину.

Також, відповідач звертає увагу, що з наданих позивачем документів та пояснень, а також відеозапису перевірки вбачається, що процедуру оцінки відповідності позивачем проведено не було.

Знак відповідності технічним регламентам наноситься на електрообладнання або на його табличку з технічними даними таким чином, щоб він був видимим, розбірливим і незмивним.

Лише у разі коли це є неможливим або невиправданим через характер електрообладнання, знак відповідності технічним регламентам наноситься на пакування та на супровідні документи.

Також відповідач зазначає, що під час виробництва не було залучено, призначеного органу з оцінки відповідності, у тому числі на етапі контролю виробництва. Знак відповідності технічним регламентам відсутній як на продукції так і пакуванні.

Крім того, позивач не зазначив в чому полягала неможливість або невиправданість нанесення знак відповідності, технічним регламентам на продукцію.

Таким чином, позивачем порушено: ст.1 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції»; п.7, п.8, п.9 п.12, п.13, п.37, п.38, п.39, п.40, п.41, п.42, п.43 Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1067; п.1, п.2, п.З, п.4, п.5 додатку 3 до Технічного регламенту низьковольтного електричного обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 р. № 1067; п.12, п.13, п.14, п.17, п.18, п.40, п.41, п.42, п.43, п.44, п.45, п.46 Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015р. № 1077; п.1, п.2, п.З, п.4, п.5 п.6 додатку 2 до Технічного регламенту з електромагнітної сумісності обладнання, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015р. № 1077; п.І, п.2, п.З Правил та умов нанесення знака відповідності технічним регламентам, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 р. № 1184.

До того ж, в акті перевірки позивач зазначив, що зауважень щодо проведеної перевірки та складеного акту не має, а тому, фактично, підтвердив наявність порушень.

Як вбачається з акта перевірки характеристик продукції та відзиву на позовну заяву, твердження позивача про перекручення фактів не відповідає дійсності. Більше того, позивач у позовній заяві не зазначив, що саме, на його думку, перекрутив відповідач та в чому полягає недбалість при вивченні документів.

Позивачем надано відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому серед іншого зазначено, що відповідно до ж положень ч. 1 ст. 25 ЗУ «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її виробників:

1) якщо за результатами перевірки характеристик продукції у її розповсюджувача є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника такої продукції;

2) за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано:

3) у разі одержання за допомогою системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, або в інший спосіб від уповноважених органів інших держав інформації про продукцію, що становить серйозний ризик, якщо її виробник ідентифікований та є резидентом України.

З аналізу наведених вище норм законів, що регламентують проведення позапланових перевірок, і зокрема перевірок характеристик нехарчової продукції, слід зробити висновок, що у даному разі відповідач мав би право на проведення позапланової перевірки у разі наявності звернення споживачів (користувачів) відповідної продукції, або органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано (п. 2 ч. 1 ст.25 Закону № 2735); та виключно у разі погодження проведення такої перевірки центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу (ст.6 Закону "Про основні засади державного накляду(контролю) у сфері господарської діяльності" ( надалі Закон N 877).

Крім того, проведення позапланової перевірки в силу вимог стапі 6 Закону №877 вимагає погодження проведення такої перевірки центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Після отримання запиту органу поліції Держпродспоживслужбою України направлено до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області доручення за вих. №Д-151/13107-18 від 21 серпня 2018 року, за змістом якого Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області доручають здійснити спільну з представниками відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області позапланову перевірку характеристик зазначеної продукції у ПП «Полтава-Паритет», зокрема документів, що містять інформацію про походження такої продукції та її обіг. У разі необхідності здійснити відбір та провести експертизу зразків продукції.

На думку позивача, вказане доручення неможливо вважати належним погодженням проведення позапланової перевірки. Крім того, саме доручення не містить жодних посилань на нормативні підстави його винесення. Надання таких доручень законом не передбачене.

Позивач, погоджується з рішенням суду першої інстанції, та зазначає, що суд першої інстанції законно та обґрунтовано констатував протиправність наказу № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про проведення позапланової перевірки ПП «Полтава-Паритет» та відповідно дій відповідача щодо проведення такої перевірки.

Як наслідок висновку про протиправність проведеної перевірки характеристик продукції позивача, Полтавський окружний адміністративний суд правильно відзначив в оскаржуваному рішенні про протиправність прийнятих внаслідок такої перевірки рішень.

Тим більш, що Верховний Суд неодноразово висловлював позицію, згідно якої акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою ст. 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом.

На думку позивача, неможливо достовірно встановити відсутність належних маркувань та знаку відповідності на продукції ПП «Полтава-Паритет» без фізичного доступу та огляду такої продукції. Однак, за винятком однієї моделі світильника, продукція, що була предметом перевірки, а також її пакування не оглядалися працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Перевіривши лише одну позицію моделі світильника, так як світильників які були зазначені предметом перевірки не було на складі, оскільки не було замовлення на їх виготовлення, посадові особи відповідача без перевірки, безпідставно склали 24 рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів на підставі акта перевірки характеристик продукції, які в подальшому стали підставою для винесення постанов про накладення штрафних санкцій.

В судовому засіданні апеляційної інстанції представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити її, посилаючись на доводи та обґрунтування, викладені в апеляційній скарзі.

Представник позивача, не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлений належним чином.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Приватне підприємство «Полтава-Паритет» зареєстроване 21 січня 2000 року, має місцезнаходженням м.Полтаву та основний вид діяльності: неспеціалізована оптова торгівля.

13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області направило до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (надалі - Держпродспоживслужба України) запит в порядку ст.ст.40, 93 КПК України ( т. 1 а.с.95-96).

У даному запиті просили роз`яснити: чи є Держпродспоживслужба суб`єктом проведення перевірок (в рамках ринкового нагляду) відповідності електричних ламп та світлодіодних модулів вимогам Технічного регламенту; якщо так - роз`яснити, яким чином можна організувати проведення перевірки відповідності світильників (список додається) Технічним регламентам та яким чином можливо перевірити ПП «Полтава-Паритет» на предмет виготовлення ним вказаних світильників.

За змістом даного запиту, відділенням поліції проводиться досудове розслідування кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 статті 366 Кримінального кодексу України, щодо посадових осіб ТОВ «Смарт Лайт Груп». Посадові особи останнього надали документацію до процедури відкритих торгів на поставку світильників ПАТ «Українська залізниця». Згідно поданих документів, світильники придбані ТОВ «Смарт Лайт Груп» у ПП «Полтава-Паритет». У той же час у органу досудового слідства наявна інформація про те, що ці світильники придбані не у ПП «Полтава-Паритет», а у інших підприємств, які мають ознаки фіктивності. Крім того, в ході огляду деяких світильників було встановлено, що вони не відповідають вимогам Технічних регламентів: на них відсутні знаки відповідності та маються саморобні паперові наклейки з написом «ПП «Полтава-Паритет» (т. 1 а.с.95-96). До запиту додано перелік найменувань моделей світильників внутрішнього та зовнішнього освітлення.

Після отримання цього запиту Держпродспоживслужбою України направлено до Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області доручення за вих.№Д-151/13107-18 від 21 серпня 2018 року, за змістом якого доручають Головному управлінню Держпродспоживслужби в Полтавській області здійснити спільну з представниками відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП у Дніпропетровській області позапланову перевірку характеристик зазначеної продукції у ПП «Полтава-Паритет», зокрема документів, що містять інформацію про походження такої продукції та її обіг. У разі необхідності здійснити відбір та провести експертизу зразків продукції ( т. 1 а.с.94). У даному дорученні відсутні посилання на нормативні підстави його винесення.

Головним управлінням Держпродспоживслужби в Полтавській області на підставі вказаного доручення винесено наказ № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року про проведення позапланової перевірки ПП «Полтава-Паритет». Підставою для позапланової перевірки у цьому наказі вказано доручення Держпродспоживслужби України №вих.Д-151/13107-18 від 21.08.2018 року (т. 1 а.с.98).

На виконання цього наказу ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області було видане направлення на проведення позапланової перевірки ПП «Полтава-Паритет» № 94 від 12 вересня 2018 року ( т. 1 а.с.99).

Позапланова виїзна перевірка ПП «Полтава-Паритет» проведена ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області 14 вересня 2018 року та її результати оформлені актом перевірки характеристик продукції №000058 від 14 вересня 2018 року. За змістом даного акту на світильниках для внутрішнього та зовнішнього освітлення (24 найменування продукції) на маркуванні продукції не зазначено найменування виробника, імпортера та їх контактні адреси; не надано декларації про відповідність продукції та належної технічної документації (т.1 а.с.18-24; т. 2 а.с.14-18). Представником підприємства не викладено заперечень у акті, але вказано про наявність пояснень, що надаються окремо (т. 2 а.с.12-13).

17 вересня 2018 року ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області винесені рішення про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів: №№ 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480 (т. 2. а.с. 19 - 114).

Перелічені рішення є однотипними та винесені стосовно різних моделей світильників, що виробляються ПП «Полтава-Паритет» (по кожній моделі - окреме рішення).

Цими рішеннями з посиланням на статті 29, 30 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» застосовано обмеження надання продукції ПП «Полтава-Паритет» на ринку, шляхом зняття із реалізації до приведення продукції у відповідність зі встановленими вимогами.

На підставі акту перевірки продукції ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області складено протокол № 000047 від 24 вересня 2018 року про порушення вимог статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». (т. 1 а.с.25-26; т. 2 а.с.115).

Згідно даного протоколу, ПП «Полтава-Паритет» випущено в обіг продукцію (24 позиції моделей світильників для внутрішнього та зовнішнього освітлення - згідно акту перевірки), що не відповідає встановленим вимогам: на продукції відсутній знак відповідності технічним регламентам, виробником до перевірки не надано декларацію про відповідність та технічну документацію, що повинна містити визначені нормативно відомості.

27 вересня 2018 року ПП «Полтава-Паритет» подано до ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області окремі документи щодо технічних характеристик власної продукції (т. 1 а.с.51; т. 2 а.с.116).

На підставі висновків про порушення ПП «Полтава-Паритет» статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області винесено 28 вересня 2018 року 24 (двадцять чотири) постанови про накладення на ПП «Полтава-Паритет» штрафних санкцій: №№84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107 (окрема постанова по кожній моделі світильників, що були предметом перевірки).

Кожною з цих постанов накладено на ПП «Полтава-Паритет» штраф у розмірі 500 неоподаткованих мінімумів доходів громадян - 8 500 грн. у зв`язку з порушенням пункту 2 частини 2 статті 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».

Не погодившись зі прийнятими за наслідками позапланової перевірки рішеннями, ПП «Полтава-Паритет» звернулося до суду з даним позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності проведеної перевірки на прийнятих на підставі неї рішень.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позову з наступних підстав.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 26 Закону "Про захист прав споживачів" №1023-ХІІ (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право, зокрема, перевіряти додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог нормативно-правових актів щодо безпеки продукції, а також правил торгівлі та надання послуг шляхом безперешкодного відвідування та обстеження відповідно до законодавства будь-яких виробничих, торговельних та складських приміщень таких суб`єктів.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначається Законом №877-V.

Статтею 1 Закону №877-V (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) визначено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини 1 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу, яке підписується керівником або заступником керівника органу державного нагляду (контролю) (із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові) і засвідчується печаткою. У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення) (частини 2-3 статті 7 Закону №877-V).

Стаття 6 Закону №877-V встановлює вичерпний перелік підстав для здійснення позапланових заходів, а саме: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення.

Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності).

Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Відповідно до частини 2 цієї ж статті, проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Також оскаржуваний наказ про проведення позапланової перевірки посилається на статтю 11 Закону № 2735, відповідно до пункту 4 частини 1 якої, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування).

Відповідео до статті 22 Закону № 2735, заходами ринкового нагляду є: 1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування); 2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають: а) обмеження надання продукції на ринку; б) заборону надання продукції на ринку; в) вилучення продукції з обігу; г) відкликання продукції; 3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів; 4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.

У випадках, передбачених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", заходи ринкового нагляду вживаються щодо продукції, яка:

1) надається на ринку, в тому числі щодо одиниць чи партій введеної в обіг продукції, що зберігаються на складах виробників (імпортерів);

2) представлена за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб;

3) перебуває під митним контролем у разі призупинення її митного оформлення за результатами контролю продукції.

Щодо продукції, яка перебуває у споживачів (користувачів), у випадках, визначених цим Законом та Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", застосовуються такі заходи ринкового нагляду: обмеження надання продукції на ринку, передбачені пунктом 1 частини першої статті 30 цього Закону; відкликання продукції.

Відповідно до статті 23 цього ж Закону № 2735, під час перевірок характеристик продукції проводяться документальні перевірки, у разі необхідності - обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

При проведенні перевірок характеристик продукції органи ринкового нагляду враховують ступінь ризику, який може становити відповідна продукція, а також відомості, що містяться у зверненнях споживачів (користувачів) про захист їх права на безпечність продукції, та іншу інформацію щодо продукції.

Органи ринкового нагляду проводять планові та позапланові перевірки характеристик продукції.

Планові перевірки характеристик продукції проводяться у розповсюджувачів цієї продукції, а позапланові, - у розповсюджувачів та виробників такої продукції.

Під час таких перевірок перевіряються характеристики лише того виду продукції, що є предметом перевірки.

Перевірки характеристик продукції проводяться на підставі наказів органів ринкового нагляду та посвідчень (направлень) на проведення перевірки, що видаються та оформляються відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". У разі одержання інформації про надання на ринку продукції, що становить серйозний ризик, відповідні накази та посвідчення (направлення) видаються і оформляються невідкладно.

Перевірка характеристик продукції може бути невиїзною (за місцезнаходженням органу ринкового нагляду) або виїзною. У разі потреби органи ринкового нагляду для перевірки характеристик продукції можуть поєднувати невиїзні та виїзні перевірки.

Під час невиїзної перевірки характеристик продукції у випадках, передбачених цим Законом, перевірці підлягають такі документи (їх копії) та інформація: 1) декларація про відповідність; 2) супровідна документація, що додається до відповідної продукції (включаючи інструкцію щодо користування продукцією); 3) загальний опис продукції та схема (креслення) конструкції виробу, а також повний склад технічної документації на відповідну продукцію, передбачений технічним регламентом; 4) документи щодо системи якості чи системи управління якістю; 5) висновки експертиз та протоколи випробувань зразків відповідної продукції, відібраних (узятих) у межах здійснення ринкового нагляду і контролю продукції; 6) документи, що дають змогу відстежити походження відповідної продукції та її подальший обіг (договори, товарно-супровідна документація тощо); 7) документи і матеріали щодо стану виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, у тому числі в межах моніторингу дій суб`єктів господарювання, що вживаються ними для вилучення відповідної продукції з обігу та/або її відкликання; 8) повідомлення та інша інформація, надана суб`єктами господарювання, органами доходів і зборів, органами з оцінки відповідності згідно з положеннями цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції"; 9) інші документи та матеріали, звернення, одержані органами ринкового нагляду відповідно до положень цього Закону та Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції".

Під час виїзної перевірки характеристик продукції може проводитися перевірка документів (їх копій) та інформації, зазначених у частині сьомій цієї статті, а також обстеження, відбір і експертиза (випробування) зразків продукції.

Виїзні перевірки характеристик продукції проводяться: 1) у торговельних та складських приміщеннях суб`єктів господарювання; 2) у місцях використання продукції під час її монтажу та/або введення в експлуатацію (якщо відповідність продукції деяким встановленим вимогам може бути оцінена лише під час таких дій); 3) за місцем проведення ярмарку, виставки, показу або демонстрації продукції в інший спосіб; 4) у місцях зберігання під митним контролем продукції, митне оформлення якої призупинено за результатами контролю продукції.

Строк проведення виїзної перевірки характеристик продукції не може перевищувати у розповсюджувача цієї продукції двох робочих днів, у виробника такої продукції - трьох робочих днів.

У разі проведення експертизи (випробування) зразків продукції, відібраних під час перевірки, на час її проведення перебіг строку проведення виїзної перевірки характеристик продукції призупиняється.

Продовження строку проведення виїзної перевірки не допускається.

Посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, перед початком перевірки зобов`язана роз`яснити суб`єкту господарювання, продукція якого перевіряється, порядок оскарження рішень, приписів, дій та бездіяльності органів ринкового нагляду та їх посадових осіб.

У разі якщо за результатами перевірки характеристик продукції встановлено, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, орган ринкового нагляду на підставі наданих суб`єктом господарювання документів, що дають змогу відстежити походження такої продукції та її подальший обіг (зокрема договори, товарно-супровідна документація), визначає особу, яка поставила відповідному суб`єкту господарювання цю продукцію, та всіх осіб, яким цей суб`єкт господарювання поставив зазначену продукцію.

У разі якщо суб`єктом господарювання надано висновки експертизи, протоколи випробувань продукції, сертифікати відповідності або інші документи про відповідність, видані за результатами добровільної оцінки відповідності акредитованими органами з оцінки відповідності, органи ринкового нагляду належним чином ураховують ці документи при проведенні перевірок характеристик продукції.

Органи ринкового нагляду мають право звертатися до органів з оцінки відповідності із запитами стосовно надання відомостей про видачу, відмову у видачі, обмеження сфери, призупинення та скасування документів про відповідність відповідної продукції. Органи з оцінки відповідності повинні надавати відомості за такими запитами не пізніше наступного робочого дня з дня їх одержання.

У разі якщо під час перевірок характеристик продукції виявлено ознаки фальсифікації продукції, порушення прав інтелектуальної власності або інших правопорушень, притягнення до відповідальності за вчинення яких не належить до компетенції органів ринкового нагляду, органи ринкового нагляду надають таку інформацію відповідним уповноваженим державним органам.

У разі проведення перевірок характеристик продукції за підставами, визначеними у підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 24 та пункті 2 частини першої статті 25 цього Закону, органи ринкового нагляду повідомляють про результати цих перевірок особам, за зверненнями яких вони проводилися.

За результатами перевірки характеристик продукції посадова особа, яка здійснює ринковий нагляд, складає акт відповідно до вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до статті 25 Закону № 2735, органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її виробників:

1) якщо за результатами перевірки характеристик продукції у її розповсюджувача є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам внаслідок дій чи бездіяльності виробника такої продукції;

2) за зверненнями споживачів (користувачів) відповідної продукції, а також органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано;

3) у разі одержання за допомогою системи оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, або в інший спосіб від уповноважених органів інших держав інформації про продукцію, що становить серйозний ризик, якщо її виробник ідентифікований та є резидентом України.

Під час проведення перевірки характеристик продукції у її виробників: 1) на початковому етапі перевірки об`єктами перевірки є:

наявність на продукції знака відповідності технічним регламентам (у тому числі ідентифікаційного номера призначеного органу з оцінки відповідності), якщо його нанесення на продукцію передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, та додержання правил застосування і нанесення знака відповідності технічним регламентам;

наявність супровідної документації, що має додаватися до відповідної продукції (зокрема інструкції щодо користування продукцією), етикетки, маркування, інших позначок, якщо це встановлено технічними регламентами, та їх відповідність встановленим вимогам;

наявність декларації про відповідність, якщо її складення передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції, а також відповідність такої декларації встановленим вимогам; загальний опис продукції та схема (креслення) конструкції виробу;

на наступних етапах перевірки можуть бути проведені: а) обстеження зразків відповідної продукції; б) у разі якщо є підстави вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам: перевірка повного складу технічної документації на відповідну продукцію, передбаченого технічним регламентом; перевірка документів щодо системи якості чи системи управління якістю, якщо їх надання передбачено технічним регламентом на відповідний вид продукції.

Під час проведення перевірки характеристик продукції на підставах, визначених у пунктах 2 і 3 частини першої цієї статті, здійснюється відбір та експертиза (випробування) зразків продукції.

У разі якщо за результатами перевірок характеристик продукції у її виробників встановлено, що відповідна продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, органи ринкового нагляду мають право:

1) звертатися до органів з оцінки відповідності щодо розгляду ними питання про обмеження сфери, призупинення чи скасування виданих ними документів про відповідність такої продукції;

2) звертатися за наявності матеріалів та інформації, що свідчать про некомпетентність призначених та/або акредитованих органів з оцінки відповідності, що видали документи про відповідність такої продукції, до органу, що призначає органи з оцінки відповідності, щодо обмеження сфери призначення, тимчасового припинення дії рішень про призначення таких органів з оцінки відповідності чи анулювання цих рішень або до національного органу України з акредитації щодо обмеження сфери акредитації, тимчасового зупинення дії чи скасування атестатів про акредитацію відповідних органів

Відповідно до статті 29 Закону № 2735, у разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону, та формальної невідповідності), орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами.

У разі якщо органом ринкового нагляду встановлено, що продукція не відповідає встановленим вимогам та одночасно становить серйозний ризик, орган ринкового нагляду вживає обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених частиною першою статті 28 цього Закону.

Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність:

знак відповідності технічним регламентам було нанесено з порушенням вимог, визначених у відповідному технічному регламенті;

не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом;

не було складено декларацію про відповідність або декларація про відповідність не супроводжує продукцію, якщо її складення чи супроводження нею продукції передбачено відповідним технічним регламентом;

декларацію про відповідність було складено з порушенням вимог;

органу ринкового нагляду не надано доступу до технічної документації або вона є неповною;

вчинено інші порушення встановлених вимог, визначених у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.

Перелік порушень встановлених вимог, які вважаються формальною невідповідністю, уточнюється у відповідних технічних регламентах.

У разі якщо органом ринкового нагляду за результатами аналізу повідомлення відповідного суб`єкта господарювання про виконання ним рішення про приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами чи усунення формальної невідповідності та/або перевірки стану виконання суб`єктом господарювання цього рішення, проведених відповідно до статті 34 цього Закону, встановлено, що невідповідність продукції встановленим вимогам не усунено або усунено частково, орган ринкового нагляду відповідно до затвердженої Кабінетом Міністрів України методики вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів вживає таких обмежувальних (корегувальних) заходів: обмеження, заборона надання продукції на ринку, вилучення продукції з обігу, відкликання продукції.

Орган ринкового нагляду повідомляє про виявлену невідповідність продукції встановленим вимогам (крім формальної невідповідності) та обмежувальні (корегувальні) заходи, вжиті щодо такої продукції, призначеним органам з оцінки відповідності, які були залучені до оцінки відповідності цієї продукції вимогам технічних регламентів.

Технічним регламентом на певний вид продукції може бути встановлено особливості застосування обмежувальних (корегувальних) заходів, передбачених цією статтею.

Колегія суддів, аналізуючи наведені вище норми законів, що регламентують проведення позапланових перевірок, і зокрема перевірок характеристик нехарчової продукції, дійшла висновку, що у даному разі відповідач мав би право на проведення позапланової перевірки у разі наявності звернення споживачів (користувачів) відповідної продукції, або органів виконавчої влади, виконавчих органів місцевих рад, правоохоронних органів, громадських організацій споживачів (об`єднань споживачів), у яких міститься інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди (із зазначенням суб`єкта введення в обіг такої продукції, документального підтвердження завдання такої шкоди, опису відповідного недоліку тощо), а також інформація, за якою виробника такої продукції може бути ідентифіковано ( п. 2 ч. 1 ст.25 Закону № 2735); та виключно у разі погодження проведення такої перевірки центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу (ст.6 Закону № 877).

Відповідач в апеляційній скарзі зазначає, що лист-запит від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, направлений до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів запит в порядку ст.ст.40, 93 КПК України, є таким зверненням.

Проте, колегія суддів, дослідивши матеріали справи, погоджується з висновком суду першої інстанці про те, що вказаний запит зверненням про проведення перевірки не є. Він носить інформаційний характер. Як зазначалося у даному запиті орган поліції просив роз`яснити: чи є Держпродспоживслужба суб`єктом проведення перевірок (в рамках ринкового нагляду) відповідності електричних ламп та світлодіодних модулів вимогам Технічного регламенту; якщо так - роз`яснити, яким чином можна організувати проведення перевірки відповідності світильників (список додається) Технічним регламентам та яким чином можливо перевірити ПП «Полтава-Паритет» на предмет виготовлення ним вказаних світильників.

Крім того, відповідно до визначення пункту 2 частини 1 статті 25 Закону № 2735, у зверненні про проведення позапланової перевірки має міститися інформація про введення в обіг продукції, що завдала шкоди суспільним інтересам чи має недоліки, які можуть завдати такої шкоди. Але у запиті від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції № 2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області така інформація відсутня.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що запит від 13 серпня 2018 року відділення поліції на станції №2 ДВП ГУНП в Дніпропетровській області не є зверненням, яке могло б вважатися належною підставою для проведення позапланової перевірки характеристик продукції у відповідності зі статтею 25 Закону № 2735.

Колегія суддів окремо зауважує, що Законом України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 03.11.2016 року №1728-VІІІ, який набрав чинності з 01.01.2017, введений мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності до 31.12.2017.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 №2246-VІІІ, який набрав чинності з 01.01.2018, введений Законом України від 03.11.2016 №1728-VІІІ мораторій на проведення перевірок продовжений до 31.12.2018.

Стаття 6 Закону України від 03.11.2016 №1728-УІІІ викладена в наступній редакції: «Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час проведення заходів нагляду (контролю) органами, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України».

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 №1104 визначений перелік органів

державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону України від 03.11.2016 №1728-

VIII, до якого також включена і Держпродспоживслужба та її територіальні органи, але лише в частині заходів із здійснення державного ветеринарно-санітарного контролю, державного нагляду (контролю) за дотриманням санітарного законодавства, безпечністю та окремими показниками якості харчових продуктів, дотриманням законодавства про захист прав споживачів, державного нагляду у сферах карантину та захисту рослин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону №2735 державний ринковий нагляд - діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам.

Згідно із ст. 1 Закону №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Слід звернути увагу, що навіть в тлумаченні терміну «державний нагляд (контроль)» міститься посилання також і на контроль належної якості продукції, що є об`єктом контролю з боку Держпродспоживслужби.

Отже, визначені Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції є складовою частиною державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Таким чином, введений у 2018 році Законом №1728-VIII мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності стосується також і планових заходів, які проводяться Держпродспоживслужбою, з урахуванням виключень, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 року №1104.

До того ж, відповідно до вказаної постанови Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 №1104 Держпродспоживслужба та її територіальні органи включені до переліку органів Державного нагляду (контролю), на які не поширюється дія Закону №1728-VIII, але лише в частині в частині заходів із здійснення державного ветеринарно-санітарного контролю, державного нагляду (контролю) за дотриманням санітарного законодавства, безпечністю та окремими показниками якості харчових продуктів, дотриманням законодавства про захист прав споживачів, державного нагляду у сферах карантину та захисту рослин. А як слідує з матеріалів справи, відповідачем проведена планова перевірка характеристик нехарчової продукції, яка зазначеною постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2017 №1104 не передбачена.

Аналізуючи наведене, колегія суддів дійшла висновкау, що призначена та проведена відповідачем відносно позивача перевірка характеристик продукції не може вважатися законною, оскільки відбулась в порушення приписів закону.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність наказу № 3155-ОД від 11 вересня 2018 року Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області про проведення позапланової перевірки ПП «Полтава-Паритет» та відповідно дій відповідача щодо проведення такої перевірки.

Як наслідок висновку про протиправність проведеної позапланової перевірки позивача, колегія суддів приходить до висновку про протиправність прийнятих внаслідок такої перевірки рішень.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією викладену Верховним Судом у постанові від 12.06.2018 №821/597/17 (касаційне провадження №К/9901/48710/18).

Відповідно до статті 30 Закону України № 2735, обмеження надання продукції на ринку здійснюються шляхом: 1) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами (згідно з частинами першою і четвертою статті 29 цього Закону); 2) усунення формальної невідповідності (згідно з частиною третьою статті 29 цього Закону); 3) тимчасової заборони надання продукції на ринку.

Обмеження надання продукції на ринку, визначені у пункті 1 частини першої цієї статті, застосовуються органами ринкового нагляду у випадках, передбачених цим Законом, якщо існує можливість приведення такої продукції у відповідність із встановленими вимогами. Зазначені обмеження можуть застосовуватися до продукції, що надається на ринку, у тому числі тієї, що зберігається на складах виробників (імпортерів), та/або продукції, що перебуває у споживачів (користувачів).

Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за місцем проживання (місцезнаходженням) споживачів (користувачів) або за місцезнаходженням розповсюджувачів, виробників (імпортерів) чи підприємств, що здійснюють технічне обслуговування та ремонт продукції, а також в інших місцях, у яких можливо здійснити таке приведення. Суб`єкти господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції зобов`язані співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами.

Приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами здійснюється за рахунок суб`єкта господарювання, внаслідок дій чи бездіяльності якого продукція стала такою, що не відповідає встановленим вимогам.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку застосовується органами ринкового нагляду у разі прийняття ними рішення про:

1) відбір зразків продукції для проведення їх експертизи (випробування) - на строк проведення експертизи (випробування);

2) приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами - на строк дії відповідного обмеження.

Тимчасова заборона надання продукції на ринку запроваджується одночасно з прийняттям рішень, зазначених у цій частині.

Органами ринкового нагляду у випадках, передбачених Законом України "Про загальну безпечність нехарчової продукції", можуть також застосовуватися обмеження введення в обіг або розповсюдження продукції.

З матеріалів справи вбачається, що у оскаржуваних постановах про застосування штрафних санкцій відповідач посилався на порушення ПП «Полтава-Паритет» пункту 2 частини 4 статті 44 Закону №2735, яким передбачено, що до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються штрафні санкції у разі введення в обіг продукції, яка не відповідає встановленим вимогам (крім випадків, передбачених статтею 28 цього Закону), у тому числі нанесення знака відповідності технічним регламентам на продукцію, що не відповідає вимогам технічних регламентів, - у розмірі від п`ятисот до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за повторне протягом трьох років вчинення такого самого порушення, за яке на особу вже було накладено штраф, - у розмірі від тисячі до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Ця ж норма продубльована у статті 15 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції».

З матеріалів справи вбачається, що представником ПП «Полтава-Паритет» у ході проведення позапланової перевірки було надано 12 вересня 2018 року письмове пояснення працівникам ГУ Держпродспоживслужби у Полтавській області, згідно якого в.о.керівника підприємства ОСОБА_3 повідомляла, що єдиний засновник і директор ТОВ «Полтава-Паритет» ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Після його смерті вона виконує обов`язки керівника до вступу спадкоємців у спадкові права. Після смерті директора вона виявила недостачу ряду документів щодо діяльності підприємства, у тому числі й технічної документації на світильники, що стали предметом позапланової перевірки. Дані документи раніше зберігалися у померлого директора (т. 2 а.с.12-13).

Також судом першої інстанції встановлено, що у зв`язку зі смертю засновника ПП «Полтава-Паритет» ОСОБА_4. приватним нотаріусом Полтавського міського нотаріального округу було укладено договір від 06 вересня 2018 року на управління спадщиною, відповідно до якого гр. ОСОБА_3 була уповноважена вчиняти дії щодо управління часткою 100% у статутному капіталі ПП «Полтава-Паритет» в інтересах спадкоємців померлого засновника ОСОБА_4 (т. 1 а.с. 53-56).

Відповідно до цього договору ОСОБА_3 рішенням від 07 вересня 2018 року звільнила померлого з посади директора ПП «Полтава-Паритет», прийняла рішення про виключення даних про померлого з Єдиного державного реєстру та була призначена тимчасово виконуючим обов`язки керівника підприємства.

Матеріали справи містять копії окремих документів щодо технічних характеристик своєї продукції, що підпадала під перевірку (світильників): комплект документів на технологічний процес складання, сертифікати відповідності та протоколи випробовувань на окремі моделі продукції (світильників), декларації про відповідність, сертифікати відповідності ( т. 1 а.с.119-142, т.3 а.с.167 - 224, т. 4 а.с.53-244).

Також, до матеріалів справи позивачем залучено письмове пояснення щодо відсутності повного обсягу документів, які вимагалися ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області у ході позапланової перевірки ( т. 4 а.с.54-55).

Відповідно до цих пояснень у зв`язку з раптовою смертю одноосібного засновника та керівника ПП «Полтава-Паритет» ОСОБА_4 управителем спадщини та тимчасово виконуючою обов`язки керівника підприємства ОСОБА_3 вживаються заходи для пошуку та поновлення технічної та конструкторської документації на продукцію підприємства, що перебувала раніше у розпорядженні директора.

Щодо доводів відповідача стосовно закінчення строку дії сертифікатів відповідності, колегія суддів зазначає, що за поясненням позивача, яке відповідачем не спростоване, більшість номенклатурних одиниць продукції, що була предметом перевірки, виготовлялася раніше, на замовлення окремих суб`єктів господарювання.

Отже, цілком ймовірним є той факт, що продукція, сертифікати щодо якої були надані і строк дії яких закінчився, не виготовлялася за межами строку дії цих сертифікатів. Доказів протилежного відповідач не має. Відсутність же сертифікатів відповідності на раніше виготовлену продукцію на місці проведення позапланової перевірки ПП «Полтава-Паритет» не означає їх відсутності взагалі.

Сам відповідач не спростовував того факту, що для перевірки було надано тільки один зразок продукції, яка підлягала перевірці.

Таким чином, сама власне продукція, що була предметом перевірки, відповідачем фактично не перевірялася.

Також, з пояснень представника позивача вбачається, що ПП «Полтава-Паритет» були виготовлені вказані світильники внутрішнього та зовнішнього освітлення на замовлення ТОВ «Смарт Лайт Проджект» (м.Полтава) на підставі договору на виготовлення продукції з давальницької сировини № 0901/17-1 від 09 січня 2017 року ( т. 1 а.с.115-118). Реальність цього договору підтверджена позивачем також наданими первинними бухгалтерськими документами: замовленнями на виробництво, видатковими накладними, актами прийому-передачі послуг.

Таким чином, доводи апеляційної скарги відповідача про випуск продукції, що не відповідає встановленим вимогам без наявності сертифікатів відповідності та нанесення знаку відповідності, є припущенням, що належним чином не доведене.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Колегія суддів погоджується з доводами відзиву позивача на апеляційну скаргу, стосовно того, що неможливо достовірно встановити відсутність належних маркувань та знаку відповідності на продукції ПП «Полтава-Паритет» без фізичного доступу та огляду такої продукції. Однак за винятком однієї моделі світильника, продукція, що була предметом перевірки, а також її пакування не оглядалися працівниками ГУ Держпродспоживслужби в Полтавській області.

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, щодо обґрунтованості вимог позивача визнати протиправними та скасувати постанови Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області від 28 вересня 2018 року №№ 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107 про накладення штрафних санкцій на Приватне підприємство "Полтава-Паритет"; а також рішення Головного управління Держпродспоживслужби у Полтавській області про вжиття обмежувальних (коригувальних) заходів від 17 вересня 2018 року № № 433, 434, 435, 436, 437, 438, 439, 440, 441, 442, 443, 444, 445, 446, 447, 448, 449, 450, 451, 452, 453, 454, 455, 456, 457, 458, 459, 460, 461, 462, 463, 464, 465, 466, 467, 468, 469, 470, 471, 472, 473, 474, 475, 476, 477, 478, 479, 480.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги Приватного підприємства "Полтава-Паритет" є обгрунтованими, отже підлягають задоволенню.

Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано задовольнив адміністративний позов.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.02.2019 року по справі № 440/3691/18 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог відповідача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби в Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 28.02.2019 року по справі № 440/3691/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) А.О. Бегунц В.А. Калиновський
Повний текст постанови складено 16.09.2019 року