Справа № 826/16243/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

16 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Файдюка В.В., Шурка О.І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання незаконними дій та скасування постанов, -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року Національна рада України з питань телебачення та радіомовлення (далі - Позивач, Національна рада) звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (далі - Відповідач, Департамент ДВС) про:

- визнання незаконними дій виконуючого обов`язку начальника відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Мурихіна С.В. та скасування постанови про результати перевірки виконавчого провадження №35623877;

- скасування постанови державної виконавця відділу примусового виконання рішень Департаменту ДВС Мазура Г.І. про відновлення виконавчого провадження від 07.09.2018 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2019 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати його та задовольнити позов у повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд ухвалою від 03.09.2019 року залишив її без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 287 КАС України, а саме - Апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду.

Як вбачається за матеріалів справи, копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху Апелянт отримав 03.09.2019 року, про що свідчить наявне у матеріалах справи повідомлення про отримання електронного листа.

На виконання вимог даної ухвали Позивачем до суду 04.09.2019 року подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка обґрунтована тим, що повний текст судового рішення отримано 12.08.2019 року, однак через відпускний період у відділі представництва в судах та супроводження судових проваджень була наявна велика завантаженість у роботі, що унеможливило своєчасне подання апеляційної скарги. Крім того, зазначає, що дана справа перебувала на контролі членів Національної ради. Які також у період з 12.08.2019 року по 29.08.2019 року перебували у відрядженнях та відпустках.

Надаючи оцінку наведеним доводам, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Як було встановлено в ухвалі від 03.09.2019 року, повний текст оскаржуваного рішення було отримано Позивачем 12.08.2019 року, у той час як апеляційну скаргу подано до суду першої інстанції 29.08.2019 року.

Відповідно до ч. 6 ст. 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Положення даної норми підлягають застосуванню також і до випадків оскарження судових рішень в порядку ст. 287 КАС України, однак з врахуванням передбачених нею особливостей.

Так, оскільки статтею 287 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27.02.2019 року у справі № 500/6596/17, від 17.04.2019 року у справі № 522/17819/17, від 13.06.2019 року у справі № 200/15533/17(2-а/200/1165/17).

Надаючи оцінку доводам Апелянта про неможливість своєчасного подання апеляційної скарги у зв`язку з отриманням копії оскаржуваного рішення у межах відпускного періоду та значного навантаження на працівників відділу представництва в судах та супроводження судових проваджень, суд вважає за необхідне зазначити таке.

У постанові від 13.03.2018 року у справі №804/95/17 Верховий Суд сформулював правову позицію, що тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку такого оскарження з поважних причин.

Зі змісту наданих Національною радою копій наказів про надання відпусток працівникам відділу представництва в судах та супроводження судових проваджень вбачається, що начальник юридичного управління Літвіщенко Г.О. перебувала на лікарняному з 12 по 16 серпня 2019 року, головний спеціаліст відділу Кондратенко О.В. - у відпустці з 14.08.2019 року, головний спеціаліст відділу Пузирьова К.О. - 13.08.2019 року тривалістю один календарний день.

Тобто, представник Національної ради, яким підписано апеляційну скаргу, перебував у відпустці лише один календарний день - 13.08.2019 року, що, на переконання суду, не може свідчити про неможливість своєчасної підготовки та подання апеляційної скарги до 22.08.2019 року. Крім того, у цей же період на роботі перебували начальник юридичного управління, починаючи з 17.08.2019 року, а також з 12.08.2019 року по 13.08.2019 року включно головний спеціаліст відділу Кондратенко О.В. виконувала свої посадові обов`язки.

На переконання суду апеляційної інстанції, наданими до заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження документами підтверджується факт перебування у період з 12.08.2019 року по 22.08.2019 року у розпорядженні Національної ради необхідної та достатньої кількості кваліфікованих осіб, уповноважених на підготовку та подання апеляційної скарги на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2019 року. Тим більше, суд вважає за необхідне підкреслити, що, акцентуючи увагу на виключній важливості даної справи, Національна рада протягом визначеного законодавцем десятиденного строку не забезпечила реалізацію свого права на апеляційне оскарження судового рішення. Сама ж по собі неналежна організація роботи, у тому числі шляхом направлення у відпустки такої кількості працівників, яка, за твердженням Позивача, унеможливила належне виконання службових обов`язків, не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку.

Посилання Апелянта на те, що лише 20.08.2019 року стало можливим забезпечити сплату судового збору, що унеможливлювало своєчасне подання апеляційної скарги, суд вважає помилковим, оскільки після його сплати Позивач мав два робочі дні для реалізації права на апеляційне оскарження.

З аналогічних викладених вище підстав судом відхиляється твердження Апелянта про необхідність узгодження будь-яких дій із даною справою із членами Національної ради, які у цей час перебували у відпустках та відрядженнях. Крім того, дані обставини належними і допустимими доказами не підтверджено.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску Національною радою строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва. Інших доводів поважності причин пропуску строку Апелянтом не зазначено.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеєр проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів Апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приписи ч. 3 ст. 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне у відкритті апеляційного провадження відмовити та повернути апеляційну скаргу Апелянту.

Керуючись ст.ст. 248, 287, 299, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 серпня 2019 року у справі за адміністративним позовом Національної ради України з питань телебачення та радіомовлення до Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання незаконними дій та скасування постанов, - відмовити.

Повернути Апелянту апеляційну скаргу та додані до неї матеріали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді В.В. Файдюк

О.І. Шурко