Справа № 2340/4876/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/4876/18 Суддя (судді) суду 1-ї інстанції:
ПОСТАНОВА

Іменем України

10 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Літвіної Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року, що прийняте о 12 год. 07 хв. у місті Черкаси (повний текст складений 31 травня 2019 року), у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправними дій, визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області щодо винесення податкових повідомлень-рішень, а також визнати протиправними та скасувати такі повідомлення-рішення, а саме:

від 28 листопада 2018 року №7 в частині застосування фінансових санкцій у сумі 17 000 грн.;

від 21 листопад 2018 року №7 в частині застосування фінансових санкцій у сумі 17 000 грн;

від 21 листопада 2018 року №7 в частині застосування фінансових санкцій у сумі 17 000 грн.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржувані дії та рішення є протиправними.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що ОСОБА_1 зареєстрований 19.04.2007 як фізична особа підприємець, має ліцензії на роздрібну торгівлю тютюновими виробами та алкогольними напоями, строком дії з 25.07.2018 по 24.07.2019, адреса місця торгівлі: АДРЕСА_1 назва місця торгівлі: кафе-магазин.

Посадовими особами Головного управління ДФС у Черкаській області 17 жовтня 2018 року о 16 год. 11 хв. у присутності продавця ОСОБА_2 проведено фактичну перевірку господарської одиниці - магазину-кафе, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 , про що складено акт № 76/23-00-40-0224/ від 26.10.2018 про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктом господарювання вимог, встановлених законодавством України, які є обов`язковими до виконання при здійсненні оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами.

Згідно з вказаним актом перевіркою встановлено факт зберігання прозорої рідини з характерним запахом спирту в пластиковій тарі об`ємом по 5 л в кожній в кількості 3 штуки немаркованої марками акцизного податку встановленого зразка та без супровідних документів, чим порушено вимоги статті 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

Відповідно до наявного в матеріалах справи акта зняття залишків товарно-матеріальних цінностей на торговельних об`єктах та/або в складських приміщеннях посадовими особами управління контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів Головного управління ДФС у Черкаській області у магазині-кафе за вказаною адресою перевіркою встановлено: прозора рідина з характерним запахом спиртуу кількості 3 шт/5л.

У поясненнях від 17.10.2018 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продавець у ФОП ОСОБА_1 вказала: "Я не знаю де взялась ця горілка, і до неї не маю ніякого відношення".

Також посадовими особами контролюючого органу складено акт відмови ФОП ОСОБА_1 від підписання акта перевірки від 26.10.2018 № 37.

Відповідно до наявного в матеріалах справи протоколу випробувань Вимірювальної виробничої лабароторії ТОВ ЗЛГЗ "Златогор" № 1550 від 27.11.2018 об`єкт випробування - рідина прозорого кольору з характерним запахом спирту, що надійшла 30.01.218 від ГУ ДФС у Черкаській області в кількості 5 л., наданим представником ФОП ОСОБА_1 РНОКПП НОМЕР_1 - даний зразок не відповідає ДСТУ 4256:5003 "Горілки та горілки особливі" і не рекомендується до вживання.

Головним управлінням ДФС у Черкаській області 28 листопада 2018 року прийнято податкове повідомлення-рішення № про застосування до позивача за порушення частини першої статті 9 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» фінансових санкцій передбачених абз. 16 ч. 2 ст. 17 цього Закону у сумі 17 000 грн 00 коп.

Також 28.11.2018 Головним управлінням ДФС у Черкаській області прийнято податкове повідомлення-рішення № про застосування до позивача за порушення ч. 4 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» фінансових санкцій передбачених абз. 16 ч. 2 ст. 17 цього Закону у сумі 17 000 грн 00 коп.

Крім того 28.11.2018 Головним управлінням ДФС у Черкаській області прийнято податкове повідомлення-рішення № про застосування до позивача за порушення абз. 13 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» фінансових санкцій передбачених абз. 16 ч. 2 ст. 17 цього Закону у сумі 17 000 грн 00 коп.

Постановою Чигиринського районного суду Черкаської області від 17.01.2019 у справі № 708/1481/18, номер провадження №3/708/9/19 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 за ч. 1 ст. 164-5 КУпАП закрито провадження у адміністративній справі у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова Чигиринського районного суду Черкаської області від 17.01.2019 у справі № 708/1481/18 набрала законної сили 28.01.2019.

Не погодившись з наведеними вище податковими повідомленнями-рішеннями позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що контролюючим органом правомірно застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції згідно з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» від 19.12.1995 № 481/95-ВР (далі - Закон № 481/95-ВР) спирт етиловий, коньячний і плодовий та зерновий дистилят, спирт етиловий ректифікований виноградний, спирт етиловий ректифікований плодовий, дистилят виноградний спиртовий, спирт-сирець плодовий, біоетанол, алкогольні напої та тютюнові вироби повинні відповідати вимогам затверджених і зареєстрованих у встановленому законодавством порядку нормативних документів, які діють в Україні.

Згідно абзацу 17 частини першої статті 1 Закону № 481/95-ВР фальсифікація алкогольних напоїв та тютюнових виробів - умисне, з корисливою метою виготовлення алкогольних напоїв та тютюнових виробів з порушенням технології чи з неправомірним використанням знака для товарів і послуг, чи копіюванням форми, упаковки, зовнішнього оформлення, а так само прямим відтворенням товару іншого підприємця з самовільним використанням його імені.

За змістом абзацу четвертого частини четвертої статті 11 Закону № 481/95-ВР алкогольні напої та тютюнові вироби, які виробляються в Україні, а також такі, що імпортуються в Україну, позначаються марками акцизного податку в порядку, визначеному законодавством.

Згідно з підпунктом 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (далі - ПК) марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.

Відповідно до підпункту 14.1.109 пункту 14.1 статті 14 ПК, маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів - наклеювання марки акцизного податку на пляшку (упаковку) алкогольного напою чи пачку (упаковку) тютюнового виробу в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України щодо виробництва, зберігання та продажу марок акцизного податку.

Згідно пунктів 226.1, 226.5-226.7 статті 226 ПК у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів здійснюється марками акцизного податку, зразки яких затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Маркуванню підлягають усі алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.

Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв.

Вважаються такими, що немарковані: алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; вироблені в Україні алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари; алкогольні напої іноземного виробництва з марками акцизного податку, на яких зазначена сума акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням міцності продукції, місткості тари та розміру ставок акцизного податку, діючих на момент виробництва марки (пункт 226.9 статті 226 ПК).

Відповідно до пункту 226.11 статті 226 ПК зберігання не маркованих в установленому порядку алкогольних напоїв та тютюнових виробів забороняється.

За змістом частини першої статті 11 Закону № 481/95-ВР розлив алкогольних напоїв, крім продукції, зазначеної у частині другій цієї статті, здійснюється виключно у передбачену діючими стандартами скляну тару, бляшанки із харчового алюмінію, а також у сувенірні пляшки та художньо оформлений посуд із скла чи глазурованої кераміки. Розлив алкогольних напоїв, крім продукції, зазначеної у частині другій цієї статті, з вмістом спирту етилового понад 8,5% об`ємних одиниць здійснюється виключно у тару (посуд) місткістю 0,05 л, 0,1 л, 0,18 л, 0,2 л, 0,25 л, 0,275 л, 0,33 л, 0,35 л, 0,37 л, 0,375 л, 0,4 л, 0,45 л, 0,5 л, 0,61 л, 0,7 л, 0,75 л, 1,0 л і більше.

Аналіз викладених норм свідчить, що алкогольні напої повинні відповідати вимогам затверджених і зареєстрованих у встановленому законодавством порядку нормативних документів, які діють в Україні, повинні бути позначені марками акцизного податку та розливатися виключно у передбачену діючими стандартами скляну тару, бляшанки із харчового алюмінію, а також у сувенірні пляшки та художньо оформлений посуд із скла чи глазурованої кераміки.

Відповідальність за порушення наведених вимог встановлена частиною другою статті 17 Закону № 481/95-ВР, згідно якого до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі виробництва, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку, або з використанням тари, що не відповідає вимогам, визначеним частиною першою статті 11 цього Закону, - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 гривень.

Як вбачається з матеріалів справи, у ході проведення фактичної перевірки господарської одиниці - магазину-кафе, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 , встановлено факт зберігання прозорої рідини з характерним запахом спирту в пластиковій тарі об`ємом по 5 л в кожній в кількості 3 штуки немаркованої марками акцизного податку встановленого зразка та без супровідних документів. Згідно протоколу випробувань вимірювальної виробничої лабароторії ТОВ ЗЛГЗ "Златогор" № 1550 від 27.11.2018 об`єкт випробування - рідина прозорого кольору з характерним запахом спирту, що надійшла 30.01.218 від ГУ ДФС у Черкаській області в кількості 5 л., наданим представником ФОП ОСОБА_1 . РНОКПП НОМЕР_1 - не відповідає ДСТУ 4256:5003 "Горілки та горілки особливі" і не рекомендується до вживання.

Таким чином, у ході фактичної перевірки було встановлено факт зберігання алкогольних напоїв, що не відповідають вимогам затверджених і зареєстрованих у встановленому законодавством порядку нормативних документів, які діють в Україні, не позначених марками акцизного податку та розлитих не у передбачену діючими стандартами скляну тару чи бляшанки із харчового алюмінію чи сувенірні пляшки чи художньо оформлений посуд із скла або глазурованої кераміки.

Належних доказів того, що у магазині-кафе, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює підприємницьку діяльність ФОП ОСОБА_1 , не здійснювалося зберігання спірної алкогольної продукції матеріали справи не містять, а позивачем надано не було.

При цьому, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції щодо відхилення постанови Чигиринського районного суду Черкаської області від 17.01.2019 у справі № 708/1481/18 про закриття провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною першою статті 164-5 КУпАП.

Так, відповідно до частини першої статті 164-5 КУпАП зберігання або транспортування алкогольних напоїв чи тютюнових виробів з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку посадовими особами підприємств - виробників, імпортерів і продавців таких товарів, - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією таких алкогольних напоїв або тютюнових виробів.

Отже, адміністративна відповідальність за зберігання алкогольних напоїв з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку настає для посадових осіб / підприємств.

У свою чергу, невстановлення судом у діях певної фізичної особи (у даному випадку ОСОБА_1 ) складу адміністративного правопорушення відповідно до частини першої статті 164-5 КУпАП за зберігання алкогольних напоїв з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку, не звільняє відповідного суб`єкта господарювання (у даному випадку ФОП ОСОБА_1 ) від відповідальності згідно частини другої статті 17 Закону № 481/95-ВР за зберігання алкогольних напоїв, що не відповідають вимогам затверджених і зареєстрованих у встановленому законодавством порядку нормативних документів, які діють в Україні, не позначених марками акцизного податку та розлитих не у передбачену діючими стандартами скляну тару чи бляшанки із харчового алюмінію чи сувенірні пляшки чи художньо оформлений посуд із скла або глазурованої кераміки.

При цьому, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідальність за частиною першою статті 164-5 КУпАП стосується виключно зберігання алкогольних напоїв з підробленими чи фальсифікованими марками акцизного податку, а відповідальність за частиною другою статті 17 Закону № 481/95-ВР настає, окрім іншого, за зберігання алкогольних напоїв не позначених марками акцизного податку. Тобто відповідальність згідно цих норм стосується різних порушень.

Враховуючи викладене у ході апеляційного розгляду справи, судом не було встановлено обставин, які б виключали відповідальності позивача як суб`єкта господарювання згідно з частиною першою статті 164-5 КУпАП за зберігання алкогольних напоїв, що не відповідають вимогам затверджених і зареєстрованих у встановленому законодавством порядку нормативних документів, які діють в Україні, не позначених марками акцизного податку та розлитих не у передбачену діючими стандартами скляну тару чи бляшанки із харчового алюмінію чи сувенірні пляшки чи художньо оформлений посуд із скла або глазурованої кераміки.

При цьому, колегією суддів відхиляється посилання позивача в апеляційній скарзі про передчасне винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, оскільки акт перевірки отримано позивачем 01.11.2018 (що ним не заперечується), а спірні рішення винесені 28.11.2018, тобто з дотриманням встановленого пунктом 86.8 статті 86 ПК десятиденного строку.

Здійснення лабораторних випробувань лише частини виявленої продукції не спростовує факту порушення позивачем викладених вище норм.

Будь-яких інших процедурних порушень у ході проведення перевірки та оформлення її результатів, які б могли вплинути на правомірність спірних податкових повідомлень-рішень, судом апеляційної інстанції у ході розгляду справи встановлено не було.

Посилання скаржника на постанову Верховного Суду у справі № 826/4780/16 судом відхиляється, оскільки вона прийнята за інших фактичних обставин справи.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про відмову у задоволенні позову.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 16.09.2019.