Справа № 826/8037/17
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/8037/17 Суддя (судді) першої інстанції: Келеберда В.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 вересня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Василенка Я.М., Лічевецького І.О.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 березня 2019 року

у справі № 826/8037/17 (розглянуту у письмовому провадженні)

за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ»

до відповідачів Державної податкової інспекції у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві,

Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

В С Т А Н О В И Л А :

У червні 2017 року Приватне акціонерне товариство «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової інспекції у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - відповідач 1), Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльністю Державної податкової інспекції у Шевченківському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, якою не виключено з інтегрованої картки платника податків ПРАТ «Регіональні промислові інвестиції», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про податковий борг.

- зобов`язати Державну податкову інспекцію у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві вчинити дії: виключити в інтегрованій картці з податку на прибуток ПРАТ «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про податковий борг з податку на прибуток за 2014 рік у розмірі 1 452 667,00 грн., врахувати в інтегрованій картці з податку на прибуток Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» наявну оплату податку на прибуток з звітний 2016 рік в розмірі 196 944,00 грн., включно із нарахованою пенею; виключити в інтегрованій картці з податку на прибуток Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про недоїмку з податку на прибуток за 2016 рік в розмірі 196 944,00 грн.; припинити нарахування пені в розмірі 139 274,48 грн.

- зобов`язати Державну податкову інспекцію у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ним вчасно сплачено суму податку на прибуток, який не було зараховано до бюджету з вини банку - ТОВ «Укрбізнесбанк».

Рішенням Окружного адміністративного суду від 28 березня 2019 року адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльністю Державної податкової інспекції у Шевченківському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, якою не виключено з інтегрованої картки платника податків ПРАТ «Регіональні промислові інвестиції», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про податковий борг та зобов`язано Державну податкову інспекцію у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві виключити з інтегрованої картки з податку на прибуток Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про податковий борг з податку на прибуток за 2014 рік у розмірі 1 452 667,00 грн.; врахувати в інтегрованій картці з податку на прибуток Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» наявну оплату податку на прибуток з звітний 2016 рік в розмірі 196 944,00 грн., включно із нарахованою пенею; виключити з інтегрованої картки з податку на прибуток Приватного акціонерного товариства «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про недоїмку з податку на прибуток за 2016 рік в розмірі 196 944,00 грн.. В іншій частині позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з зазначеним вище судовим рішенням Державною податковою інспекцією у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві подано апеляційну скаргу, в якій податковий орган просить скасувати оскаржуване рішення, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Позивачем відзивів (заперечення) на апеляційну скаргу подано не було.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з`явилися та про причини неявки суду не повідомили. За таких обставин колегія суддів, керуючись п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України, вирішила розглядати справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, 06.06.2017 року Приватне акціонерне товариство «Регіональні промислові інвестиції» змінило своє найменування на Приватне акціонерне товариство «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» (далі - позивач).

Позивач перебував на обліку в Державній податковій інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві з 12.12.2013 року до 29.04.2016 року.

З 29.04.2016 року ПРАТ «Регіональні промислові інвестиції», правонаступником якого є позивач переведено на облік до Державної податкової інспекції у Голосіївському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - відповідач 1), після зміни юридичної адреси на 03022, м. Київ, вул. Трутенка Онуфрія, буд. 3-Г, прим. 470.

В 2015 році товариством отримано податкову вимогу про погашення податкового боргу на прибуток у сумі 1 452 667,00 грн., який виник самостійно визначеного грошового зобов`язання, а саме поданої до відповідача 2 податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2014 рік від 02.03.2015 року №.

У зв`язку із існуванням самостійно узгодженої суми боргу Державна податкова інспекція у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві звернулась до суду щодо стягнення суми боргу з позивача.

Постановою Окружними адміністративним судом м. Києва від 25.05.2016 року у справі № 826/15865/15 відмовлено в задоволенні позову відповідачу 2 про стягнення з позивача 1 452 667,00 грн. податкового боргу. Судове рішення набрало чинності 03.10.2016 року (апеляційна та касаційне оскарження не відбувалося).

В ході розгляду справи №826/15865/15 судом встановлено, що позивачем подано до ПАТ «Укрбізнесбанк» платіжне доручення від 11.12.2014 року №643 на суму 1 5000000,00 грн., (призначення платежу:*;101;39018776;1102100; податок на прибуток, згідно декларації за 2014 рік; перераховано повністю) на перерахування коштів, проте останнє залишилось без виконання з вини банку. А отже виконання платником податкового обов`язку по перерахуванню в бюджет суми податкового зобов`язання та його сплати, пов`язане саме з моментом подання в банк платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов`язань, а ініціювання переказу вважається остаточно завершеним і за подальший переказ сум податкового зобов`язання відповідальність несе банк.

Судом встановлено, що не зважаючи на вказане рішення суду відповідачами коригування податкових зобов`язань в інтеграційній картці платника податку здійснено не було.

Натомість, у лютому 2017 року позивачем направлено до відповідача 1 податкову декларацію з податку на прибуток підприємств за 2016 рік від 17.02.2017 року, в якій самостійно визначено суму податкового зобов`язання з податку на прибуток в розмірі 196 944,00 грн.

Даний платіж, який був сплачений позивачем у лютому 2017 року податку на прибуток за звітний 2016 рік у розмірі 196 944,00 грн. був спрямований на погашення податкового боргу 1 452 667, 00 грн.

З огляду на викладені обставини, на даний час відповідач 1 обліковує недоїмку по податку на прибуток за 2016 рік та нарахував пеню за прострочення сплати податкового зобов`язання з податку на прибуток за 2014 рік.

Вважаючи вказану інформацію недостовірною та такою, що порушує права позивача, вказуючи на відсутність у позивача податкового боргу, останній вважає, що відповідач 2 був зобов`язаний відкоригувати дані особової картки платника податків, шляхом виключення з них сум боргу, які судовим рішенням від 25.05.2016 року відмовлено відповідачу 2 в стягнені заборгованості з позивача в розмірі 1 452 667,00 грн., що стало підставою для звернення з цим позовом до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами протиправно не здійснено коригування зобов`язання з податку на прибуток за 2014 рік в інтеграційні картці позивача, не зважаючи на ту обставину, що рішенням суду встановлено відсутність у товариства такого боргу.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

При цьому, вирішуючи по суті апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Держаної фіскальної служби у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 березня 2019 року, суд вирішує правомірність вказаного рішення суду лише в частині щодо визнання протиправною бездіяльністю Державної податкової інспекції у Шевченківському районні Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, якою не виключено з інтегрованої картки платника податків ПРАТ «Регіональні промислові інвестиції», правонаступником якого є Приватне акціонерне товариство «ПРОМИСЛОВА ГРУПА «АГАТ» відомості про податковий борг.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України) (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Згідно з п. 46.1 ст. 46 Податкового кодексу України податкова декларація, розрахунок - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку.

Відповідно до п 57.1. ст. 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пп. 14.1.175. п. 14.1 ст.14 Податкового кодексу України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.

Пунктом 59.1 ст. 59 Податкового кодексу України передбачено, що у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, орган державної податкової служби надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.

Разом з тим, відповідно п. 38.1 ст. 38 Податкового кодексу України, виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено судом першої інстанції, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2016 року у справі № 826/15865/15 відмовлено в задоволенні позову відповідачу 2 про стягнення з позивача 1 452 667,00 грн. податкового боргу.

Вказаним рішенням суду, що набрало законної сили та є обов`язковим для виконання, встановлено відсутність у позивача заборгованості з податку на прибуток за 2014 рік в розмірі 1452667,00 грн.

Відповідно до підпункту 19-1.1.10 пункту 19-1.1 статті 19-1 Податкового кодексу України, до функцій контролюючого органу зокрема входить забезпечення ведення обліку податків, зборів, платежів.

Пунктом 63.11 статті 63 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи забезпечують достовірність даних про платників податків в Єдиному банку даних про платників податків - юридичних осіб та Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків, реєстрі платників податку на додану вартість, реєстрі неприбуткових організацій та інших реєстрах, що формуються та ведуться контролюючими органами згідно з цим Кодексом, їх захист від несанкціонованого доступу, оновлення, архівування та відновлення даних.

Оперативний облік надходжень за податками та зборами від платників податків здійснюється контролюючим органом у відповідності до чинного Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422 (що зареєстровано в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за № 751/28881).

Зокрема, з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються інтегрована картка платника за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку.

Відповідно до п.2 розділу І Порядку №422 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.

Відповідно до п. 3 розділу 1 Порядку №422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідно до п. 1 ч. 1 розділу 2 Порядку №422 з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКГІ за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 розділу 2 Порядку №422 ІКП відкривається за місцезнаходженням юридичних осіб (основне місце обліку).

Відповідно до п. 1 ч. 1 розділу 3 Порядку № 422 для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме: відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла; виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів; звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Відповідно до п. 1 ч. 7 розділу 3 Порядку № 422, пеня не нараховується за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі податків, зборів і інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, якщо таке несвоєчасне або неповне перерахування відбулось через порушення банком строків зарахування податків, зборів до бюджетів або державних цільових фондів, встановлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».

Відповідно до п. 2 ч. 1 розділу 6 Порядку № 422, первинними документами, на підставі яких в ІКП здійснюється погашення (зменшення) суми податкового боргу та заборгованості зі сплати єдиного внеску, є серед іншого рішення суду про вирішення питання по суті (скасування раніше прийнятих рішень щодо нарахування суми грошового зобов`язання та пені суми єдиного внеску за результатами судового оскарження).

Порядок №422 визначає організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

З метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

З огляду на викладені обставин и та норми чинного законодавства, у період, в який позивач перебував на податковому обліку в Державній податковій інспекції у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, на вказаний податковий орган покладався обов`язок з відображення облік нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету в інтеграційні картці платника податку, однак відповідне коригування в особовій картці платника здійснено не було. .

Враховуючи встановлені постаново Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.05.2016 року у справі № 826/15865/15 обставини та ту обставину, що Державною податковою інспекцією у Шевченківському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві не здійснено коригування зобов`язань позивача в обліковій картці, колегія суддів приходить до переконання про обґрунтованість висновків суду першої інстанції щодо протиправності бездіяльності апелянта.

При цьому, є безпідставними доводи податкового органу в частині існування у позивача заборгованості з податку на прибуток за 2015 рік, оскільки, як зазначено вище, відсутність такого встановлено рішенням суду у справі № 826/15865/15, що набрало законної сили.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 242, 243, 246, 250, 308, 310, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у Шевченківському районі Головного управління Держаної фіскальної служби у м. Києві - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 березня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: Я.М. Василенко

І.О. Лічевецький

Повний текст постанови виготовлено 11 вересня 2019 року.