Справа № 280/373/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 280/373/19

Головуючий у 1-й інстанції: Пасічний Т.З.

Суддя-доповідач: Капустинський М.М.

10 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Смілянця Е. С.

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

представника апелянта, позивача, її представника, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 09 липня 2019 року (повний текст судового рішення складено 09.07.2019 року в м.Коростишів) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради, в якому просила скасувати постанову №002/07-11/019/19 від 20.02.2019р. В обґрунтування позову зазначила, що 20.02.2019р. начальником відділу з питань державно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради Костюченком О.Л. винесено постанову №002/07-11/019/19 про вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. Позивач вважає дану постанову винесеною з порушенням чинного законодавства, тому просить суд скасувати постанову з підстав, викладених в позові.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 09 липня 2019 року поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду з адміністративним позовом.

Скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення № 002/07-11/019/19 від 20.02.2019 року про притягнення ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення у виді штрафу в розмірі 8500 грн. і закрито справу про адміністративне правопорушення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі зазначає, що факт наведення ОСОБА_1 недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт ЖТ 48 від 03.01.2019р. судом першої інстанції не спростовано.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке.

Судом встановлено, що як вбачається з копії постанови №002/07-11/019/19 від 20.02.2019р. факт правопорушення встановлено на підставі наступних документів: акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт №1 від 12.02.2019р., протоколу про адміністративне правопорушення від 12.02.2019р., припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, копій документів, наданих суб`єктом містобудування, фотоматеріалів. Також вказано, що за результатами здійснення позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво індивідуального гаража на власній земельній ділянці», за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт ЖТ 48 від 03.01.2019р., які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, що є порушенням п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011р., №466, ст.7 ч.1 ст.9, ч.1,2 ст.11 ЗУ «Про архітектурну діяльність», ч.5 ст.26, ч.1 ст.31, п.1 ч.1 ст.34, ч.7 ст.34, ч.8 ст.36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності». Особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, повідомлено про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Згідно постанови 002/07-11/019/19 від 20.02.2019 року, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн. 00 коп.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правомірності притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Згідно з ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно п.3 абз.6 ч.1 ст.41 Закону №3038-VI однією з підстав проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Пунктами 16,17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до п.20 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до п.1 ч.6 cт.2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог закону, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис та в подальшому за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення виноситься постанова про адміністративне правопорушення. При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п.16. Постанови КМУ Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.04.1995 №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже особа, яка притягається до відповідальності має право під час розгляду справи про адміністративне правопорушення бути присутньою та надавати з даного приводу свої пояснення, докази.

Як вбачається з постанови про адміністративне правопорушення, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без участі позивача.

В апеляційній скарзі апелянт покликається на те, що позивачу було відомо про дату розгляду адміністративної справи.

Разом з тим, позивач вказує, що про дату розгляду справи 20.02.2019р. позивачу стало відомо з телефонного дзвінка начальника відділу Костюченка ОСОБА_2 .Л., який зателефонував позивачу біля 10 год. ранку і повідомив, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення буде розглянуто об 11:00 год. На що позивачка відповіла, що не зможе бути присутньою при розгляді справи, так як знаходиться в іншому місті.

Проте, відповідачем вказаний факт та неможливість явки позивача на розгляд справи про адміністративне правопорушення з поважних причин не було враховано, чим позбавлено його права на надання пояснень з приводу встановлених порушень.

Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, по пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, до мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 268 КУпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави вважати, що законодавством регламентовано чіткий і послідовний порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності який, окрім іншого, передбачає обов`язок контролюючого органу забезпечити повне і всебічне дотримання процесуальних прав підконтрольного суб`єкта, зокрема право бути завчасно повідомленим про дату, час та місце розгляду його справи, бути присутнім під час її розгляду, надавати пояснення, докази, користуватися правовою допомогою тощо.

Отже, розглядаючи справу про адміністративне правопорушення відповідач діяв не у спосіб передбачений законами та Конституцією України оскільки порушив процедуру розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, відповідачем були обмежені права позивача на захист та він був позбавлений можливості скористуватись своїм правом надання доказів в підтвердження своїх доводів щодо обставин справи.

Виходячи з доводів сторін, колегія суддів вважає, що скасовуючи оскаржену постанову у зв"язку з не доведеністю відповідачем правомірності притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП і закриваючи провадження у справі, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку в частині закриття провадження у справі, тому рішення в частині закриття необхідно скасувати, прийняти в цій частині нову постанову якою адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності направити до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на новий розгляд.

Відповідно до вимог ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради задовольнити частково.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 09 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради про скасування постанови в частині закриття провадження у справі - скасувати, в цій частині прийняти нову постанову якою адміністративну справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності направити до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Коростишівської міської ради на новий розгляд.

В решті постанову залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 11 вересня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Смілянець Е. С.