Справа № 480/1636/19
Суддя: В.О. Павлічек
Дата ухвалення: 2019-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 вересня 2019 р. Справа № 480/1636/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Павлічек В.О.,
за участю секретаря судового засідання - Нікітас К.В.,
представників позивача - Солошенко Л.Є., Фесенко Л.В., Фесенка В.П.,
представника відповідача (Головного управління ДПС у Сумській області) - Кошеленко В.В.,
В С Т А Н О В И В:
Ухвалою суду було відкрито провадження у даній справі та визначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник відповідача подав суду відзив на позов, в якому проти позовних вимог заперечує з огляду на таке.
У порядку статті 76 глави 8 розділу II Податкового кодексу України відповідачем проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних по ТОВ «Фалві» за липень 2017 року, березень 2018 року та складено акт від 19.03.2019 № 803/18-28-54-12/36550694.
За результатами перевірки встановлено несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних за березень 2018 року на суму ПДВ 46 666,67 грн., дата реєстрації у ЄРПН 02.04.2018, внаслідок чого порушено вимоги пункту 201.10 статті 201 глави 2 розділу V Податкового кодексу України, у зв`язку з чим оскаржуваним податковим повідомленням - рішенням нарахована штрафна санкція в розмірі 10% в сумі 4 666,67 грн.
Також позивач надав суду пояснення в яких зазначає, що з інформації, що отримана з офіційного сайту ДФС України, кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг є інформаційно-довідковий департамент ДФС, який на своєму офіційному сайті опублікував перелік систем, які підтримують використання сертифікатів Кваліфікованого надавача ЕДП ІДД ДФС, в який і входить Програмне забезпечення «Соната», яка є програмою для електронної звітності. Позивач стверджує, що як слідує з журналу подій - будь-які дії (події) з реєстрації податкових накладних в період з 01.04.2018року по 03.04.2018року не відбувались, тобто 02.04.2018року - позивач не здійснював реєстрацію податкової накладної №1 від 31.03.2018року саме у вказаний день, з чого слідує, що ДФС України, яка фактично здійснює таку реєстрацію, не виконала вимоги абзацу 13 п.201.10 ст.201 ПК України, яким встановлено, що якщо протягом операційного дня (тобто 31.03.2018року) квитанцію про прийняття або неприйняття ПН не надіслано, така накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН. 31.03.2018року - позивач з метою реєстрації податкової накладної вчиняв певні дії, а саме вносив інформацію щодо податкової накладної, здійснював її цифровий підпис, який було модифіковано, тобто розшифровано ДФС України відповідно до п. 12 Порядку - після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, після чого, згідно п.13 - формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Крім того, судом було залучено в якості співвідповідачів ДФС України та Головне управління ДПС у Сумській області.
В судовому засіданні представники позивача позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.
Представник відповідача ГУ ДПС у Сумській області проти позову заперечував та просив у задоволенні позовних вимог відмовити.
Представники ГУ ДФС у Сумській області та ДФС України в судове засідання не з`явилися, причини неявки суду не повідомили.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи із наступного.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд виходить із наступного.
Відповідно ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін (п.201.1). Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків, зокрема, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (п. 201.10).
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок №1246) , яким визначено механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр).
Відповідно до п. 2 вказаного Порядку № 1246, податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Пунктом 5 Порядку №1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200 1.3, 200 1.9 статті 200 1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку:
електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера);
електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності) (п.10 Порядку №1246).
Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку (п.11 Порядку №1246).
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (п.12 Порядку №1246).
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття(п.13 - 15 Порядку №1246) .
На момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого). За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням. Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку(п.18 Порядку №1246) .
Суд зазначає, що основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлені Законом України "Про електронні документи та електронний документообіг".
Так, відповідно до ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", електронний документ - документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа. Згідно ст.6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис. Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Статтею 10 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що відправлення та передавання електронних документів здійснюються автором або посередником в електронній формі за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем або шляхом відправлення електронних носіїв, на яких записано цей документ. Якщо автор і адресат у письмовій формі попередньо не домовилися про інше, датою і часом відправлення електронного документа вважаються дата і час, коли відправлення електронного документа не може бути скасовано особою, яка його відправила. У разі відправлення електронного документа шляхом пересилання його на електронному носії, на якому записано цей документ, датою і часом відправлення вважаються дата і час здавання його для пересилання.
Відповідно до ст.11 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг", електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.
Також ст.14 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" визначено, що електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу.
Крім того, з метою нормативно-правового врегулювання обміну електронними документами з контролюючими органами відповідно до вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису Наказом Міністерства Фінансів України від 06.06.2017 № 557 затверджений «Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами» (далі - Порядок №557), яким визначено:
договір про визнання електронних документів (далі - Договір) - Договір, який визначає права та обов`язки сторін в процесі електронного документообігу та укладається шляхом приєднання автора до Договору в цілому шляхом надсилання заяви про приєднання до договору про визнання електронних документів (далі - Заява про приєднання до Договору);
друга квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі, затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу (адресатом) за результатами ідентифікації, обробки електронного документа та засвідчує факт і час приймання (неприймання) чи реєстрації такого електронного документа;
перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання.
Автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням надійного засобу ЕЦП, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами). Обов`язкові реквізити електронних документів визначаються законодавством. Контроль за введенням даних, їх повнотою та достовірністю при створенні електронного документа покладається на його автора. Створення електронного документа завершується накладанням на нього ЕЦП підписувача (підписувачів), електронної печатки (за наявності), як передбачено для аналогічного документа в паперовому вигляді. Після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня. Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів (п.3 5 Порядку №557).
У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (п.8 9 Порядку №557).
Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі. Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.
Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція. Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції). На другу квитанцію накладається електронна печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі. У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції (п.11 14 Порядку №557).
Отже виходячи із аналізу перелічених норм законодавства, суд доходить висновку, що під час використання електронного документообігу, електронний документ вважається одержаним адресатом саме з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. В свою чергу податковим законодавством та договором №2 про визнання електронних документів від 14.08.2017, укладеним між ДПІ у м. Сумах та позивачем (а.с. 43), не передбачено іншого. Крім того, податковим законодавством однозначно визначено, що датою та часом надання податкової накладної в електронному вигляді до податкового органу є дата та час, зафіксовані у квитанції.
З матеріалів справи суд вбачає, що відповідно до повідомлення про отримання звітності, направленого в електронній формі ДФС України на адресу позивача, звіт доставлено в поштову скриньку ДФС України 02.04.2018 в 08:02:49 (а.с. 52).
При цьому посилання позивача на журнал повідомлень від 31.03.2018, роздрукований з ПЗ «Соната», суд вважає безпідставним, оскільки даний журнал містить дату та час відправлення електронного документу податкової накладної та не містить будь яких даних щодо отримання позивачем повідомлення про доставку електронного документу ДФС України.
Також безпідставними суд вважає посилання позивача на норми ЗУ «Про електронні довірчі послуги» та твердження позивача про те, що позивач здійснював цифровий підпис податкової накладної, який було модифіковано, тобто розшифровано ДФС України про що свідчить запис в журналі подій, що зафіксований 31.03.2018 о 17:02:26 (а.с. 53), відтак відповідно до Порядку №1246 ДФС повинна була провести перевірку документа та сформувати квитанцію про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної.
Із наданого позивачем журналу подій з ПЗ «Соната» суд вбачає, що о 17:02:26 він містить запис про розшифровку податкової накладної, але даний запис відображений в програмі до відправлення спірного електронного документу, яке відбулося о 17:04:25 (а.с. 53).
Так, як вже зазначалося судом, відповідно до Порядку №557, створення електронного документа завершується накладанням на нього ЕЦП підписувача (підписувачів), електронної печатки (за наявності). Після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня. У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка. Аналогічні норми містить і Порядок №1246: після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем, після надходження податкової накладної до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки. Отже розшифровка електронного документу здійснюється контролюючим органом після надсилання такого документа автором та відповідно отримання його адресатом.
Крім того, суд зазначає, що будьяких документів, що регламентують умови та порядок використання програмного забезпечення «Соната» позивачем суду надано не було. Як зазначив позивач будь яких письмових угод щодо використання ним ПЗ «Соната» ТОВ «Фалві» не укладало.
При цьому посилання позивача на те, що зазначене програмне забезпечення рекомендоване для використання на офіційному сайті ДФС України, суд вважає безпідставним. Так на офіційному сайті ДФС України програмне забезпечення «Соната» лише зазначено в переліку програмних продуктів та он-лайн сервісів, які підтримують використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток, сертифікати яких сформовано Кваліфікованим надавачем ЕДП ІДД ДФС.
Таким чином, виходячи із викладеного вище суд доходить висновку, що позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 16.09.2019 року.

Суддя В.О. Павлічек