Справа № 640/7221/19
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

13 вересня 2019 року м. Київ№ 640/7221/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Київської міської ради, Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернувся ОСОБА_1 (далі також - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Київської міської ради (далі також - Київрада), Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 »;

- зобов`язати Київську міську раду та Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 », навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради»;

- зобов`язати Київську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України розглянути на найближчому пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 », кадастровий номер :90:066:0279 земельної ділянки площею 0,1000 га.

Ухвалою суду від 26.04.2019 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати у порядку спрощеного провадження.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування поза межами установлених Регламентом Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 №579/579, строків прийняла рішення від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 ». При цьому позивач зауважив, що згідно зі згаданим Регламентом якщо Постійна комісія не розглянула в установлений строк проект рішення або не прийняла жодного з відповідних висновків, проект вважається підтриманим профільною комісією.

Крім того, позивач уважає оскаржуване рішення невмотивованим, оскільки проект рішення Київської міської ради відхилено названою Постійною комісією без зазначення вмотивованих причин такого відхилення та їх обґрунтування.

Також позивач вказує на дискримінаційний характер оскаржуваного рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, зважаючи на те, що 17.01.2019 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготував та зареєстрував ідентичний за змістом проект рішення Київської міської ради про передачу у власність громадянину ОСОБА_2 земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 , на яку претендує позивач, і цей проект рішення передано для розгляду до відповідних постійних комісій Київської міської ради та погоджено Постійною комісією Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування без зауважень.

Водночас в обґрунтування заявлених до суду вимог позивач посилається на:

- правові позиції Верховного Суду, викладені в постанові від 18.04.2019 у справі №826/6796/18, відповідно до якої орган місцевого самоврядування як суб`єкт розпорядження землями не звільняється від обов`язку навести відповідне мотивування прийнятого рішення у відповідності до положень чинного законодавства, а Постійна комісія Київської міської ради у разі відхилення проекту рішення має надати до проекту рішення відповідне обґрунтування такої відмови; в постанові від 20.04.2017 у справі №826/7730/17, в якій Верховний Суд звертає увагу на те, що погодження чи непогодження проекту рішення постійними комісіями, до компетенції яких не віднесено вирішення питань регулювання земельних відносин, не може нівелювати обов`язок ради на пленарному засіданні розглянути проект рішення та прийняти рішення або про передачу земельної ділянки, або про відмову у її передачі;

- рішення Європейського суду з прав людини, Перший протокол до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стверджуючи, що він виконав усі необхідні передумови для отримання земельної ділянки у власність, а тому правомірно очікував прийняття обґрунтованого та позитивного рішення щодо вирішення цього питання.

Відповідач Київська міська рада у відзиві на позовну заяву просила відмовити у її задоволенні, стверджуючи про необґрунтованість позовних вимог з огляду на те, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування в межах повноважень розглянула та надала висновок про невідповідність проекту рішення Київської міської ради про передачу позивачу у власність земельної ділянки, тоді як вирішення питання регулювання земельних відносин належить до виключних повноважень Київської міської ради, що здійснюється нею на її пленарних засіданнях.

Крім того, рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975 «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 » в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України не є рішенням суб`єкта владних повноважень, тому не породжує для позивача правових наслідків та, відповідно, не порушує його права та інтереси.

У відповіді на відзив позивач висловив свою незгоду з доводами Київської міської ради стосовно того, що оскаржуване рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради про передачу йому у власність земельної ділянки не є рішенням суб`єкта владних повноважень, а також вказав на те, що це рішення унеможливлює розгляд Київською міською радою на її пленарному засіданні проекту рішення про передачу йому у власність земельної ділянки, що призвело до обмеження його права на отримання цієї земельної ділянки у власність.

Відповідач Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування своїх пояснень щодо позовних вимог ОСОБА_1 до суду не надіслала, хоча належним чином повідомлена про судовий розгляд справи.

Відповідач Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у відзиві на позовну заяву вказав, що у спірних правовідносинах діяв в межах повноважень та відповідно до законодавства, належним чином розглянувши усі звернення позивача, що стосуються вирішення питання про передачу йому у власність земельної ділянки. Прийняття рішень про передачу громадянам у власність земельних ділянок до повноважень названого Департаменту не належить. Ураховуючи викладене, зазначив про безпідставність позову, просив відмовити в його задоволенні.

Як вбачається з матеріалів справи, 13.11.2014 позивач як учасник бойових дій (учасник антитерористичної операції) звернувся до Київської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яку Київською міською радою зареєстровано за №08/х-5179.

23.12.2016 позивач звернувся до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яке було зареєстроване за №08/Х-15342 (справа К-29251).

За відсутності протягом установленого законодавством місячного строку відповіді від Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або про відмову в його наданні, позивач листом від 27.01.2016 повідомив Київську міську раду про замовлення ним розроблення у відповідного фахівця документації із землеустрою без отримання такого дозволу.

Зважаючи на викладене, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виготовив завдання на проектування документації із землеустрою від 27.02.2017 №ЗВП-3403 щодо відведення земельної ділянки (обліковий код 90:066:0279) позивачу і передав його в роботу відповідному фахівцю.

26.05.2017 Головним управління Держгеокадастру у м. Києві без зауважень позивачу погоджено проект землеустрою та складено висновок №6178/82-17 про розгляд проекту землеустрою щодо відведення йому земельної ділянки.

02.06.2017 Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено висновок №17-033-В про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м . Києва .

21.07.2017 на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 проведено державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі та присвоєно їй кадастровий номер :90:066:0279.

Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 07.12.2017 №08/231-3082/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м . Києва » ( справа А-23324), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісій Київської міської ради.

Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 12.12.2017 №29/62 проект вищевказаного рішення відхилено.

У подальшому Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (справа АДРЕСА_4 ), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісії Київської міської ради.

Проектом указаного рішення передбачалося, зокрема:

- внести зміни до «Програми розвитку зеленої зони міста Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста», затвердженої рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381, виключивши з переліку озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування на період після 2010 р. (таблиця №17 «Біля села Чапаєвка» земельну ділянку площею 0,1000 га на АДРЕСА_1 ;

- затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (категорія земель - землі житлової та громадської забудови, код КВЦПЗ 02.01 справа №Ф-23324);

- передати громадянину ОСОБА_1 , за умови виконання пунктів 4 цього рішення, у приватну власність земельну ділянку площею 0,1000 га (кадастровий номер :90:066:0279) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 із земель комунальної власності територіальної власності міста Києва.

Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 15.05.2018 №12/74 вирішення питання щодо розгляду вищевказаного проекту рішення Київської міської ради відкладено.

Як вбачається з протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 №14/76, за наслідками повторного розгляду згаданого проекту рішення Київської його відхилено у зв`язку з тим, що земельна ділянка відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зелених насаджень зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381 (зі змінами).

Не погоджуючись із рішенням Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.

Однак, за висновком суду, провадження у справі в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 » підлягає закриттю з наступних підстав.

Частиною першою та шостою статті 116 Земельного кодексу України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.

Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

За змістом частини сьомої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відповідно до частини дев`ятої статті 118 Земельного кодексу України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

За змістом статті 9 Земельного кодексу України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.

Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 46 та частиною п`ятнадцятою статті 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частин першої та другої статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Ураховуючи вищевикладене, Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та від її імені і в її інтересах здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, в тому числі і з вирішення питань про надання землі у власність громадянам.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлено Регламентом Київської міської ради (далі - Київрада), затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).

Відповідно до частин першої, п`ятої та десятої статті 11 Регламенту постійні комісії Київради є органами Київради, що обираються з числа її депутатів для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень Київради та актів її виконавчого органу (Київської міської державної адміністрації). Постійні комісії Київради є підзвітними Київраді та відповідальними перед нею.

Постійні комісії Київради попередньо розглядають та приймають висновки з питань, що вносяться на розгляд Київради, розробляють проекти рішень, а також здійснюють контроль за виконанням рішень Київради, актів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації).

За результатами опрацювання питань постійні комісії Київради більшістю голосів від загального складу комісії приймають висновки і рекомендації, що викладаються у протоколі засідання комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. У разі відсутності голови комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а у разі їх відсутності - членом постійної комісії, що головував на засіданні. У разі відсутності секретаря комісії або неможливості виконання ним своїх обов`язків протокол підписується першим заступником, заступником голови, а в разі їх відсутності - визначеним комісією членом постійної комісії.

Згідно з частиною першою та четвертою статті 26 Регламенту постійні комісії Київради виступають суб`єктами подання проектів рішень.

Відповідно до частини п`ятої статті 26 Регламенту суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.

Частиною першою статті 30 Регламенту визначено, що постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:

1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;

2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;

3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Як встановлено судом Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо проекту рішення про надання позивачу у власність земельної ділянки є профільною постійною комісією Київської міської ради.

За приписами частини шостої статті 30 Регламенту профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:

1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його;

2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями";

3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;

4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.

Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.

Ураховуючи викладене, Постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування наділена повноваженнями давати відповідний висновок, зокрема, щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради з відповідним обґрунтуванням.

Разом з тим, як встановлено судом вище, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин здійснюється виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради (стаття 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Таким чином, вирішення питання щодо передачі у власність земельної що перебуває у комунальній власності, здійснюється на пленарному засіданні Київської міської ради шляхом прийняття відповідного рішення на її пленарному засіданні. При цьому, висновки постійних комісій, в тому числі й відповідної профільної комісії про погодження проекту рішення або про його відхилення проекту рішення не є обов`язковим для Київської міської ради, хоча й беруться до уваги при прийнятті того чи іншого рішення, оскільки відповідно до приписів Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Київрада може прийняти рішення, відмінне від такого висновку. В такому випадку таке рішення міської ради має містити власні мотиви посилання на відповідні визначені законом підстави, керуючись якими орган місцевого самоврядування дійшов висновку про прийняття саме такого рішення.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », що міститься в протоколі засідання згаданої Комісії від 05.06.2018 №14/76, не є безпосередньо рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки не породжує для позивача жодних правових наслідків, не є підставою для виникнення у нього будь-яких прав та обов`язків, оскільки лише передує прийняттю відповідного рішення Київською міською радою, отже ніяким чином не порушує охоронюваних законом його прав та інтересів.

При цьому згідно з частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Зазначений принцип полягає у захисті порушеного права від порушення, що вже відбулося, тобто в наявності матеріально-правового інтересу позивача відносно дій (бездіяльності) та рішень суб`єкта владних повноважень.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

З аналізу вказаних норм вбачається, що публічно-правовим спором за Кодексом адміністративного судочинства України є не будь-який публічно-правовий спір, а лише той, який випливає із здійснення суб`єктом владних повноважень своїх владних управлінських функцій.

Юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (пункт 1 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до пунктів 18 та 19 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України:

- нормативно-правовий акт - це прийнятий уповноваженим державним чи іншим органом у межах його компетенції офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, носить загальний чи локальний характер та застосовується неодноразово;

- акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий з метою реалізації його повноважень, які породжують права та обов`язки у того суб`єкта, якому вони адресовані.

Відтак, висновок Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » помилково сприймається позивачем як рішення суб`єкта владних повноважень, у зв`язку з чим не є предметом публічно-правового спору, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

За правилами пункту 1 частини першої статті 238 Кодексу адміністративного судочинства України суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Ураховуючи викладене вимога позивача про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської рали від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 » не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, що зумовлює необхідність закриття провадження у даній адміністративній справі в частині згаданої позовної вимоги.

Беручи до уваги вищевикладене та керуючись статтею 238 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Закрити провадження у справі №640/7221/19 в частині позовних вимог ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на вулиці АДРЕСА_1 ».

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 265 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко