Справа № 761/23551/19
Суддя: Мальцев Д. О.
Дата ухвалення: 2019-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/761/583/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Мальцева Д.О.,

при секретарі - Чугаєвій І.В.,

позивач ОСОБА_1

представника відповідача - Кубів С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві у порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності -

встановив:

До Шевченківського районного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 (далі позивач) з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі відповідач) про скасування постанови про визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч.9 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення штрафу в сумі 10200 гривень, посилаючись на те, що дана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства та винесена з порушеннями, а тому підлягає скасуванню. В обґрунтування позову позивач зазначає, що постанова винесена майбутнім числом, акт перевірки дотримання вимог містобудівельного законодавства від 10.05.2019р. складено поза межами процедури перевірки; позивач не вживав заходів щодо будівництва, реконструкції, або капітального ремонту приміщення. Дане приміщення було придбане з прилюдних торгів позивачем та зареєстровано відповідно до вимог діючого законодавства, позивач є добросовісним набувачем та експлуатує його відповідно до права власності на нього.

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав, посилаючись на наданий відзив на позовну заяву (а.с.34-110).

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача, представника відповідача, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 4 ч. 4 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Відповідно до п.п. 5, 7 цього Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У п.12 Порядку, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Відповідно до п. 14 Порядку, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є власником нежилих приміщень під літерами «Г», «Д», «Е» будинку АДРЕСА_1 , що підтверджується копією витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності.

26 березня 2019року директором департаменту, на підставі звернення ТОВ «Науково-впроваджувальна фірма «Техновен», видано направлення для проведення позапланової перевірки дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1. Строк дії направлення з 02.04.2019 року по 15.04.2019 року,

Проте, відповідно до службової записки заступника начальника управління інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом С.Мосур дана перевірка не була здійснена у зв`язку з ненаданням ОСОБА_1 у повному обсязі всіх необхідних документів. У зв`язку з цим, 10.05.2019р. складено направлення для проведення планового (позапланового) заходу перевірки дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з 10.05.2019 року по 11.05.2019 року.

10 травня 2019 року за результатами проведеного заходу державного нагляду щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, головним державним інспектором інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом М.В.Сорока складено акт б/н.

21 травня 2019 року головним державним інспектором інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом М.В.Сорока складено два протоколи про адміністративне правопорушення у зв`язку із неподанням ОСОБА_1 документів необхідних для здійснення заходів державного контролю, за що передбачена відповідальність відповідно до ч.1 ст.96 КУпАП України та експлуатація ОСОБА_1 без прийняття в експлуатацію будівлі літ. «Д», за адресою АДРЕСА_1 .

Постановою № 31/19 директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради Кузьменко В.В. датою 28 серпня 2019 року, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч.9 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Диспозиція частини 1 статті 96 КУпАП передбачає відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд. Диспозиція частини 9 ст.96 КУпАП України передбачає відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, під час винесення постанови № 31/19 від 28.08.2019 року про визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ч.9 ст.96 КУпАП було допущено порушення порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, зокрема посадовою особою не було з`ясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні, оскільки в матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 здійснював будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єкту. При цьому суд звертає увагу, що у самому акті перевірки перевіряючим вказано, що встановити рік будівництва та суб`єкта містобудування не вбачається за можливе, а надані ксерокопії фотоматеріалів судом до уваги не може бути прийнято оскільки з них не можливо встановити час виготовлення та місце об`єкта. Крім цього, як пояснив представник відповідача, вказаний акт не підписаний ОСОБА_1 та відсутні відповідні докази про його відмову від підписання, оскільки цей акт складався не за місцем проведення перевірки, а у службовому кабінеті перевіряючого та подальшим викликом позивача для його ознайомлення та підписання, що є порушенням п.9 Порядку № 553. Винність ОСОБА_1 вчиненні правопорушення не підтверджена належними доказами, зокрема не зазначено час вчинення правопорушення, не додано доказів щодо здійснення ремонту або реконструкції будівлі або проведення інших будівельних робіт. А тому дана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний суд має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Керуючись, ст.ст. 5,77,122,123,134, 139,241-246,250,295 КАС України, суд,

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , і.п.н. НОМЕР_1 ) до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (м. Київ, вул.Хрещатик, 32-а) про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Скасувати постанову директора департаменту з питань державної архітектурно-будівельного контролю м. Києва № 319/19 від 28.08.2019р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1, ч.9 ст.96 КУпАП України та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду через Шевченківський районний суд міста Києва.

Суддя