Справа № 560/2772/19
Суддя: Салюк П.І.
Дата ухвалення: 2019-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2772/19
УХВАЛА

13 вересня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Салюк П.І., розглянувши позовну заяву Квартирно-експлуатаційного відділу м. Хмельницький до Управління земельних ресурсів та земельної реформи Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до Управління земельних ресурсів та земельної реформи Департаменту архітектури, містобудування та земельних ресурсів Хмельницької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідженням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 161 КАС України, оскільки у позовній заяві відсутні відомості про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів доданих до позовної заяви.

Згідно з частиною 5 статті 94 КАС України, учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Крім цього, предметом даного позову є вимога немайнового характеру, проте позивачем не долучено до матеріалів справи документ про сплату судового збору.

Разом з цим, позивач заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору у зв`язку з відсутністю коштів призначених на цю мету.

Згідно з частиною 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору позивач не надав жодних доказів, які б підтверджували його скрутне матеріальне становище та неспроможність сплатити судовий збір в розмірі, визначеному законом України "Про судовий збір".

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року, справа "Креуз проти Польщі", право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Таким чином, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не є такими, що не залежать від волі особи, та дають право на звільнення від сплати судового збору.

Тому, підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви документ про сплату судового збору за подання адміністративного позову майнового характеру.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд в ухвалі від 03 січня 2018 року по справі К/9901/3312/17.

Згідно з частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 1 статті 4 закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачено, що розмір прожиткового мінімуму з 01 січня 2019 року встановлений у розмірі 1921,00 грн.

Згідно з частиною 2 статті 4 закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано ссуб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи ту обставину, що даний адміністративний позов містить дві позовних вимоги немайнового характеру, відповідно сума судового збору за подання такого позову складає 3842,00 грн.

Згідно ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин адміністративний позов належить залишити без руху. Недоліки повинні бути усунені позивачем шляхом: подання позовної заяви відповідно до кількості сторін із зазначеними відомостями про наявність у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів доданих до позовної заяви, а також подання доказів сплати судового збору в сумі 3842 (три тисячі вісімсот сорок дві) грн.

Керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Квартирно-експлуатаційного відділу м. Хмельницький, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення йому ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддяП.І. Салюк