Справа № 640/13554/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2019-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2019 року м. Київ № 640/13554/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись із позовною заявою та доданими до неї матеріалами

за позовом ОСОБА_1
до Національного університета оборони України ім. І.Черняховського
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Національного університету оборони України, в якому просить суд: визнати протиправною бездіяльність Національного університету оборони України імені Івана Черняховського щодо ненарахування та невиплати - ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за період з 2010 року по 2018 рік включно, виходячи з грошового забезпечення останнього станом на день звільнення з військової служби 18.12.2018; зобов`язати Національний університет оборони України імені Івана Черняховського нарахувати та виплатити - ОСОБА_1 грошову компенсацію за невикористані календарні дні додаткової відпустки , як учаснику бойових дій, за період з 2010 року по 2018 рік включно , виходячи з грошового забезпечення останнього станом на день звільнення з військової служби 18.12.2018.

Відповідно до статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, в редакції Закону України №2147-VIII, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Як вбачається зі змісту позовної, то позивач просить суд визнати протиправними дії відповідача та зобов`язати Національний університет оборони України імені Івана Черняховського нарахувати та виплатити ОСОБА_1 грошової компенсації за невикористані дні додаткової відпустки, як учаснику бойових дій, за період з 2010 року по 2018 рік включно, виходячи з грошового забезпечення останнього станом на день звільнення з військової служби 18.12.2018.

Частинами першою та третьою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У свою чергу, частинами першою та другою статті 233 Кодексу Законів про працю України передбачено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Отже, невиплата власником або уповноваженим ним органом належних працівникові при звільненні сум і вимога звільненого працівника щодо їх виплати є трудовим спором між цими учасниками трудових правовідносин.

Враховуючи те, що спеціальним законом, а саме статтею 233 Кодексу законів про працю України визначено строк, протягом якого особа може звернутися до суду, тому при вирішенні даного трудового спору та визначення моменту, з якого починається обчислюватись даний строк, застосовується саме норми трудового законодавства, як норми спеціального закону.

Статтею 117 Кодексу про працю України встановлено обов`язок власника або уповноваженого ним органу виплатити працівникові у разі затримки розрахунку при звільненні його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, а статтею 237-1 - відшкодувати працівникові завдану моральну шкоду.

Суд зазначає, що за загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а трудове законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини або коли про це йдеться у спеціальному законі.

Отже, для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично розрахувався з ним.

За змістом пояснень щодо пропуску строку на звернення до суду з даним адміністративним позовом, викладених позивачем у позовній заяві, суд не вбачає за можливе встановити поважність причин пропуску строку, з огляду на те, що клопотання позивача заявлене в тексті позовної заяви, не є належним чином доведеним та обґрунтованим.

Так, згідно з частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищевикладене, вказаний недолік позовної заяви підлягає усуненню позивачем , шляхом подання до суду пояснень щодо поважності пропуску строку на звернення до суду із даним адміністративним позовом та викладом повних та обґрунтованих підстав для поновлення строку на звернення до суду, та відповідних доказів, на підтвердження зазначених обставин.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1.Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Встановити позивачу 10-денний строк з дня отримання даної ухвали на усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у разі, якщо недоліки не буде усунуто у встановлений судом строк, позовну заяву буде повернуто відповідно до пункту першого частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Відповідно до статті 294, частин другої та третьої статті 293 Кодексу адміністративного судочинства України даної ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.С. Мазур