Справа № 420/5026/19
Суддя: Потоцька Н. В.
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/5026/19

У Х В А Л А
16 вересня 2019 року м.Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Потоцька Н.В., розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду,-
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Одесі до Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області в якому позивач просить:
визнати протиправною та скасувати постанову головного державного виконавця відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області від 05.07.2019 року ВП №58865647 про накладення штрафу у розмірі 5100 грн.
В прохальній частині адміністративного позову представник позивача просив поновити строк для звернення до суду, в обґрунтування чого зазначив наступне.
Статтею 287 КАС України передбачено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.
Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.
Центральне об`єднане управління Пенсійного фонду України в м. Одесі звернулось з адміністративним позовом 29.07.2019 року (справа №420/4531/19 суддя Катаєва Е.В.).
16.08.2019 року за вх. № 4308/05 на адресу Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Одесі надійшла ухвала Одеського окружного адміністративного суду від 02.08.2019 року по справі № 420/4531/19, якою адміністративний позов управління повернуто без розгляду.
Відповідно до ч.8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Станом на день повторного звернення (23.08.2019 року) позивача з даним адміністративним позовом (справа №420/5026/19) строк звернення до суду є пропущеним та підлягає поновленню.
Розглянувши заявлене клопотання суддя приходить до висновку про визнання поважними причин пропуску строку.
Позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Приписами ст. 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Строк звернення до адміністративного суду це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно правових відносинах або для реалізації владних повноважень.
Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
У справі Європейського суду з прав людини Стаббігс та інші проти Великобританії визначено, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.
У рішенні Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії Європейський суд зазначив про те, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає про те, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (рішення Європейського суду у справі Перез де Рада Каванілес проти Іспанії, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.
З аналізу наданих матеріалів, вбачається, що позивач звернувся за оскарженням постанови про накладення штрафу від 05.07.2019 року у ВП №58865647 до Одеського окружного адмінстративного суду 29.07.2019 року (справа №420/4531/19 суддя Катаєва Е.В.), тобто в строк передбачений ст. 287 КАС України.
Ухвалою суду у справі №420/4531/19 ( ОСОБА_1 Е.В ОСОБА_2 ) адміністративний позов Центрального об`єднаного управління Пенсійного фонду України в м. Одесі повернуто позивачу без розгляду на підставі п.3 ч.4 ст. 169 КАС України.
Згідно даних КП ДСС (Комп`ютерної програми Діловодство спеціалізованого суду), ухвалу від 02.08.2019 року у справі №420/4531/19 отримано представником позивача 14.08.2019 року.
Відповідно до ч.8 ст. 169 КАС України, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Згідно ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
«Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя. Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
При цьому, судами попередніх інстанцій встановлено та підтверджується матеріалами справи, що позивачем було реалізовано право на звернення до суду з позовом в межах встановлених процесуальних строків. Однак, зважаючи на тривалу процедуру судового оскарження податкового повідомлення-рішення, строк для звернення до суду з позовом сплив. Такі обставини,на думку колегії суддів, є об`єктивно непереборними та не залежали від волевиявлення сторони, позаяк в період розгляду справи, зокрема процедурою апеляційного та касаційного оскарження, позивач не мав можливості вчиняти будь-які процесуальні дії та впливати будь-яким чином на перебіг строків».
Тобто, із вище зазначеного можливо зробити наступний висновок, що позивач реалізував право на звернення до суду (першочергово, справа №420/4531/19) з позовом в межах встановлених процесуальних строків.
Після звернення з адміністративним позовом до суду, розгляд цього позову судом (вирішення питання про залишення позову без руху, повернення позову, відкриття провадження у справі, відмову у відкритті провадження) має встановлену процедуру та строки, на які позивач не може жодним чином вплинути.
Відповідно, після отримання рішення суду ухвали у справі №420/4531/19 про повернення адміністративного позову без розгляду від 02.08.2019 року, позивач скористався правом повторного звернення до суду відповідно до ч.8 ст. 169 КАС України.
На думку позивача, строк звернення до суду в межах ст. 287 КАС України пропущено, проте, з поважних причин.
Також, суд вважає за необхідне зазначити, щодо критерію добросовісності в поведінці заявника.
Добросовісність (лат. bona fides) розуміється, як самостійний правовий принцип, як презумпція, як вказівка на винність або об`єктивну протиправність діяння. В цілому, під добросовісністю варто розуміти прагнення суб`єкту до правомірності власної правової поведінки, її соціальної нешкідливості, юридичної досконалості способу досягнення поставленої мети.
Керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 123, 256, 287, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
УХВАЛИВ:
Клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду - задовольнити.
Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.
Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена у порядку та строки визначені статтею 295, 297 КАС України.

Пунктом 15.5 розділу VII «Перехідні положення» КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.