Справа № 264/3466/19
Суддя: Ястребова Любов Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

11 вересня 2019 року справа №264/3466/19

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: Ястребової Л.В., Геращенка І.В., Компанієць І.Д., розглянувши апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25 червня 2019 року у справі №264/3466/19 (головуючий І інстанції Пустовойт Т.В.) за позовом ОСОБА_1 до Інспектора патрульної поліції роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції Реуцького Антона Володимировича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу,-

УСТАНОВИВ:

До Першого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25 червня 2019 року.

Ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 16 серпня 2019 року апеляційну скаргу залишено без руху в зв`язку із пропущенням строку звернення з апеляційною скаргою, встановлено строк для усунення виявлених недоліків протягом десяти днів з моменту отримання копії вказаної ухвали.

На адресу суду надійшло клопотання Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, на обґрунтування якого зазначено наступне.

На виконання вимог наказу Департаменту патрульної поліції від 16.07.2019р. №506 особовий склад сектору правового забезпечення був задіяний для організації забезпечення публічної безпеки і порядку, недопущення та запобігання правопорушення під час проведення передвиборчої кампанії та виборів народних депутатів України в період з 19.07.2019 по 22.07.2019, у зв`язку з чим представники управління не мали достатньо часу для належної підготовки апеляційної скарги.

Щодо можливості визнання вказаних причин пропуску строку на апеляційне оскарження поважними, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 3 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Разом з тим, враховуючи предмет спору, процесуальні питання розгляду наведеної справи врегульовані параграфом 2 Глави 11 Розділу ІІ Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, ст. 286 цього Кодексу, відповідно до ч. 4 якої апеляційні скарги на судові рішення у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Частиною 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) регламентовано, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в ухвалі від 24 липня 2018 року в справі № 211/797/18, норми ст. 286 КАС України є спеціальними по відношенню до ст. 295 КАС України, а відтак строк на апеляційне оскарження судового рішення становить десять днів з моменту його проголошення, а не з дня вручення повного рішення суду.

Тобто, отримання відповідачем копії рішення після сплину строку на його апеляційне оскарження не є поважною підставою для поновлення такого строку.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 16 березня 2018 року в справі № 808/418/17.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на апеляційне оскарження, на які заявник посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав заявник за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на апеляційне оскарження.

Доводи апелянта про поважність причин, що зумовили пропуск процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення зводяться до того, що виконуючи наказ Департаменту патрульної поліції від 16.07.2019р. представники управління не мали достатньо часу для належної підготовки апеляційної скарги.

Проте, вказані обставини не можуть бути визнані судом поважними, оскільки термін визначення процесуального строку на оскарження рішення обчислюється з моменту проголошення рішення суду першої інстанції або отримання її копії, тому факт забезпечення публічної безпеки і порядку, недопущення та запобігання правопорушення під час проведення передвиборчої кампанії та виборів народних депутатів України є виключно питанням внутрішньої організації роботи управління та не може бути підставою несвоєчасного подання апеляційної скарги.

Таким чином, труднощі в організації підготовки апеляційної скарги не є об`єктивними та непереборними обставинами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження.

За приписами ч. 1 ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Рішення суду першої інстанції було проголошено 25.06.2019р., оприлюднено в Єдиному державному реєстрі судових рішень 02.07.2019р. та отримано Управлінням патрульної поліції 12.07.2019р. Отже, перебіг строку на апеляційне оскарження у відповідності до статті 286 КАС України починається саме з дати проголошення 25.06.2019р., а не з дня вручення повного рішення суду, оскільки зазначена норма є спеціальною. Відлік строку на апеляційне оскарження з дати отримання особою рішення суду для термінових справ нормами КАС України не передбачений.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 16 березня 2018 року в справі № 808/418/17.

Матеріали справи свідчать, що суд першої інстанції повідомив відповідача про відкриття провадження (а.с.18). Отже, відповідач був обізнаний про існування вказаної адміністративної справи, її розгляд та дату проведення судового засідання та мав можливість своєчасно дізнатись про результат розгляду справи.

Крім того, в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке подано разом з апеляційною скаргою, апелянт зазначив, що оскільки рішення суду прийнято 25.06.2019р., а надіслано 12.07.2019р. то Управління патрульної поліції в Донецькій області було об`єктивно позбавлено можливості направити апеляційну скаргу у передбачений законом 30-денний термін.

Слід зазначити, що з апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Донецькій області звернулось 02.08.2019р., тобто із порушенням 10-денного строку навіть з дня отримання рішення суду першої інстанції.

Таким чином, підстави викладенні в клопотанні про поновлення пропущеного процесуального строку не є поважними.

Згідно з ч. 1 статтею 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись ст.ст. 299, 321, 325, 327-331 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції відмовити.

Відмовити у відкритті провадження за апеляційною скаргою Управління патрульної поліції в Донецькій області Департаменту патрульної поліції на рішення Іллічівського районного суду м. Маріуполя Донецької області від 25 червня 2019 року у справі №264/3466/19.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання колегією суддів та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з моменту її складення в порядку, визначеному ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий Л.В. Ястребова

Судді: І.В. Геращенко

І.Д. Компанієць