Справа № 460/1591/19
Суддя: Борискін С.А.
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

04 вересня 2019 року м. Рівне №460/1591/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Борискіна С.А. за участю секретаря судового засідання Лютко М.В. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Припешнюк С.П.,

відповідача: представник Федченко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доРівненської митниці ДФС
про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Рівненської митниці ДФС (далі відповідач), в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Рівненської митниці ДФС №UA204000/2019/00631 від 03.06.2019;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці ДФС №UA204000/2019/000621/2 від 03.06.2019.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначав, що 03.04.2019 ним було придбано пошкоджений транспортний засіб марки ОPEL за ціною 133 719 чеських крон (з ПДВ 161 800 чеських крон) та подано через представника на Рівненську митницю ДФС митну декларацію від 16.04.2019 №UA204010/2019/213035 разом з документами, необхідними для розмитнення вказаного автомобіля. Вказував, що в процесі здійснення митного оформлення декларанту направлено електронне повідомлення, де зазначено, що митниця володіє інформацією, яка викликає сумнів у достовірності визначення вартості імпортованого товару, з огляду на що у декларанта витребувано додаткові документи. Після отримання даного електронного повідомлення представником декларанта відкликано митну декларацію та 17.05.2019 подано нову - №UA204010/2019/217066, разом з висновком про якісні та вартісні характеристики товару від 07.05.2019 №14301/19-54, що вимагався відповідачем. Митна вартість автомобіля була визначена за другорядним (шостим) методом. Проте, 23.05.2019 відповідач знову направив представнику декларанта електронний запит №2448, яким витребовував додаткові документи для підтвердження числового значення складових митної вартості товару. Зазначав, що в митного органу виник сумнів у правильності визначення митної вартості товарів, оскільки згідно форм митного контролю за індексом 105-2 та 106-2 вартість імпортованого КТЗ становить 16750,00 євро. При цьому, відповідно до електронного довідника SHCWACKE 05/2019 вартість КТЗ є вищою за вартість згідно форм митного контролю. У відповідь на вказаний запит представником декларанта 01.06.2019 було направлено на адресу Рівненської митниці ДФС відповідні документи, які в повному обсязі підтверджують митну вартість автомобіля. Проте, відповідач не погодився із задекларованою митною вартістю, в результаті чого складено картку відмови та прийнято рішення про коригування митної вартості автомобіля за резервним методом, внаслідок чого вартість автомобіля збільшена. На переконання позивача, такі рішення є незаконними та протиправними, оскільки ні в Митному кодексі України, ні в інших підзаконних актах з питань митної справи не містяться норми, які надають митникам право здійснити запит додаткових документів щодо підтвердження заявленої митної вартості чи неприйняття заявленої митної вартості або встановлення іншої митної вартості лише на підставі спрацювання системи управління ризиками. Наголошував, що відповідно до ч.7 ст.54 Митного кодексу України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично. Разом з тим, відповідач не навів доводи на підставі чого в нього виникли сумніви у достовірності вказаної вартості транспортного засобу. На підставі наведеного позивач просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 05.07.2019 відкрито загальне позовне провадження у справі. Підготовче засідання у справі призначено на 24.07.2019 на 10:15 год.

Позиція відповідача щодо позовних вимог висловлена ним у відзиві на позовну заяву, поданому 16.07.2019, у встановлений судом строк, відповідно до змісту якого він заперечує проти їхнього задоволення. На обґрунтування своїх заперечень зазначав, що при проведенні у відповідності до ст.54 Митного кодексу України контролю визначення митної вартості товару, заявленої позивачем до митного оформлення за митною декларацією від 17.05.2019 №UA204010/2019/217066, в результаті спрацювання профілів ризику Автоматизованої системи аналізу та управління ризиками, встановлено, що вартість транспортного засобу нижча наявної цінової інформації, отриманої у тому числі із зовнішніх джерел. Тому, з метою підтвердження заявленого рівня митної вартості імпортованого транспортного засобу декларанту направлено повідомлення про необхідність надання додаткових документів. Враховуючи невідповідність висновку експертного дослідження від 07.05.2019 та звіту про оцінку майна від 31.05.2019 вимогам чинного законодавства, а також у зв`язку з відсутністю у поданих до митного оформлення документах відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, ненаданням відповідачеві всіх витребовуваних ним документів, прийнято оспорюване рішення про коригування митної вартості товару на підставі інформації, що міститься у формах митного контролю за індексом 105-2 та 106-2, згенерованих АСАУР, на рівні 18750,00 євро. Таким чином, відповідач вважав, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю (а.с.111-118).

Ухвалою суду від 24.07.2019 закрито підготовче провадження у справі. Розгляд справи по суті призначено у відкритому судовому засіданні на 04.09.2019 о 12:00 год.

У судовому засіданні 04.09.2019 представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві. Просив позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні 04.09.2019 проти позовних вимог заперечив з підстав, викладених відзиві на позовну заяву. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов до наступних висновків.

Згідно з ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з приписами п. 1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Адміністративною справою є переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір (п.1 ч.1 ст.4 КАС України).

Зазначений спір має ознаки публічно-правового спору та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Оцінюючи правомірність дій відповідача щодо прийняття картки відмови у митному оформленні та рішення про коригування митної вартості, суд керувався критеріями, закріпленими у ч.2 ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд з`ясовує, чи використане повноваження, надане суб`єкту владних повноважень, з належною метою; обґрунтовано, тобто вчинено через вмотивовані дії; безсторонньо, тобто без проявлення неупередженості до особи, стосовно якої вчиняється дія; добросовісно, тобто щиро, правдиво, чесно; розсудливо, тобто доцільно з точки зору законів логіки і загальноприйнятих моральних стандартів; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, тобто з рівним ставленням до осіб; пропорційно та адекватно; досягнення розумного балансу між публічними інтересами та інтересами конкретної особи.

Судом досліджено наявні у справі докази та з`ясовано наступне.

Згідно з договором купівлі-продажу 03.04.2019 ОСОБА_1 було придбано у ТОВ "Айлок чех" (нерезидента) пошкоджений транспортний засіб марки ОPEL, модель VIVARO-В, ідентифікаційний номер (VIN-код) W0LJ7E608HV600203 за ціною 133 719 чеських крон (з ПДВ 161 800 чеських крон) (а.с.33-34), у зв`язку з чим оформлено митну декларацію країни відправлення MRN 19CZ61000027XMKKQ3 від 05.04.2019 (а.с.62-63).

16.04.2019 уповноваженою декларантом особою (митним брокером ТОВ "ЛЮКС БРОКБІЗНЕС" ОСОБА_2 ) подано до Рівненської митниці ДФС електронну митну декларацію №UA204010/2019/213035 на легковий автомобіль марки ОPEL, модель VIVARO-В, ідентифікаційний номер (VIN-код) W0LJ7E608HV600203, загальна кількість місць включаючи водія: 8, призначення використання: для перевезення пасажирів, тип двигуна: дизельний, робочий об`єм циліндрів двигуна: 1598 см3, потужність двигуна: 107 кВт., колісна формула: 4 х 2, календарний рік виготовлення: 2016, модельний рік виготовлення: 2016, тип кузова: універсал.

У вказаній митній декларації позивачем самостійно визначено митну вартість товару за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складає 133 719чеських крон (графа 42 "Ціна товару" митної декларації). У графі 45 "Коригування" митної декларації зазначено 158 273,15 грн. (а.с.23).

Разом із митною декларацією декларантом надано відповідачу ряд документів для підтвердження митної вартості товару і обраний метод її визначення, зокрема:

-договір купівлі-продажу від 03.04.2019, інвойс (купча) б/н від 03.04.2019, банківські платіжні документи, митну декларацію країни відправлення MRN 19CZ61000027XMKKQ3 від 05.04.2019, протокол пошкоджень ТЗ експертизи аукціону б/н від 12.03.2019, оферту з аукціону лоту №g230544, сервісну книжку б/н від 27.09.2016, лист страхової компанії країни відправника б/н від 03.04.2019, техпаспорт на ТЗ № НОМЕР_1 від 04.04.2019 та № НОМЕР_2 від 12.09.2016, акт проведення огляду (переогляду) товарів №UA209020/2019/19158 від 12.04.2019 та інші документи необхідні для митного контролю (а.с.34-69).

У процесі здійснення процедури митного контролю, у зв`язку з спрацюванням профілів ризику АСАУР з визначеним рівнем вартості в 18750,00 євро та 16750, 00 євро, що є вищим, ніж заявлено декларантом, Рівненською митницею ДФС 22.04.2019, 02.05.2019, 17.05.2019та 23.05.2019 надіслано декларанту відповідні електронні запити (повідомлення) (а.с.26-29).

Зокрема, судом встановлено, що в запиті (повідомленні) від 02.05.2019№2414 відповідач вказував про виникнення у нього сумніву в правильності визначення митної вартості товару, з огляду на що, для підтвердження числових значень складових митної вартості товару вимагав надати:

- висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією з урахуванням фактичного технічного стану КТЗ (а.с.26-27).

Після отримання даного електронного повідомлення представником декларанта було відкликано митну декларацію та здійснено підготовку та направлено нову митну декларацію від 17.05.2019 №UA204010/2019/217066, де ціну товару вказано у розмірі133 719чеських крон, а митнувартість визначено за другорядним (шостим) методом на рівні 253758,11 грн., що становить 220946,65 чеських крон або 8598,48 євро (а.с.24).

Одночасно з такою новою митною декларацією представник декларанта надіслав відповідачу, зокрема, висновокза результатами проведення автотоварознавчого дослідження від 07.05.2019 №14301/19-54, що ним вимагався, про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією з урахуванням фактичного технічного стану КТЗ Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (далі КНДІСЕ), яким підтверджено митну вартість товару на рівні 220946,65 чеських крон , тобто - 8598,48 євро (а.с.70-96).

Разом з тим, судом встановлено, що в електронному запиті (повідомленні) від 23.05.2019№2448відповідачем, з посиланням на невідповідність поданого висновку від 07.05.2019 №14301/19-54 вимогам чинного законодавства, зазначено, що в нього знову виник сумніву правильності визначення митної вартості товарів згідно форм митного контролю за індексом 105-2 (профіль ризиків контроль правильності визначення митної вартості) та 106-2 (витребування документів, які підтверджують митну вартість товару) вартість імпортованого КТЗ становить 16 750,00 EUR, що перевищує заявлену митну вартість КТЗ. При цьому, відповідно до електронного довідника SuperSCHWACKE 05/2019 вартість КТЗ є вищою за вартість згідно форм митного контролю. Посилаючись на ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України, а також на положення ст. 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р., митний орган вимагав надати: 1. касові або товарні чеки, ярлики, інші документи роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості імпортованого транспортного засобу; 2. виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару; 3. висновок експерта-товарознавця щодо вартості імпортованого транспортного засобу, із врахуванням технічного стану транспортного засобу, терміну його експлуатації, його комплектації, пробігу (сервісна книжка з відмітками, результати досліджень НДЕКЦ тощо); а також за бажанням інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів (а.с.29).

У відповідь на запит (повідомлення) представником декларанта 01.06.2019 на Рівненську митницю ДФС направлено ряд наступних документів: інвойс (купча), акт митного огляду, техпаспорт, довідка органу сертифікації, договір купівлі-продажу, сервісну книжку, оферту з аукціону, протокол пошкоджень ТЗ експертизи аукціону, лист страхової компанії країни відправника, копія митної декларації країни відправника, а також висновок №14301/19-54 від 07.05.2019 КНДІСЕ і звіт про оцінку ТЗ Рівненської ТПП від 31.05.2019 та додаткову інформацію про розрахунок сум витрат пошкодженого ТЗ страхової групи GeneraliPojistovnaa.s. від 03.04.2019 (а.с.34-97).

03.06.2019, за результатами перевірки митної декларації, а також інших наданих документів, Рівненською митницею ДФС прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204000/2019/00631.

Згідно з картки відмови№UA204000/2019/00631 митна вартість товарів не може бути визнана за вартістю, визначеною декларантом щодо товарів, які імпортуються, у зв`язку із неподанням декларантом додаткових документів, витребуваних органом доходів і зборів, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч.3 ст.53 Митного кодексу України (а.с.21).

У зв`язку з наведеним, Рівненською митницею ДФС здійснено коригування митної вартості транспортного засобу та прийнято спірне рішення про коригування митної вартості товарів від 03.06.2019 № UA204000/2019/000621/2.

В оскаржуваному рішенні про коригування митної вартості від 03.06.2019 №UA204000/2019/000621/2 зазначено, що митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку із відсутністю у поданих документах належних відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не відповідності Висновку експертного дослідження від 07.05.2019 та від 31.05.2019 вимогам Методики товарознавчої експертизи та оцінки КТЗ, не використання експертом електронного довідника SuperSCHWACKE; з наявністю виправлень у сервісній книжці, у тому числі щодо пробігу; не надано усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов ч. 2-4 ст. 53 МКУ, ч. 5 ст. 54 МКУ та позиціонується з положеннями статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р.; з врахуванням ст.31 Митного кодексу України, наказу МФУ від 31.07.2015 №684 "Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю", наказу ДФСУ від 11.09.2015 № 689 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України", митниця володіє інформацією, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів згідно форм митного контролю за індексом 105-2 та 106-2 вартість імпортованого КТЗ становить 16 750,00 EUR, що перевищує заявлену основним методом визначення митної вартості товару митну вартість КТЗ в 8 598,48 EUR. Також вказано, що заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, таких як: 1. касові або товарні чеки, ярлики, інші документи роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості імпортованого транспортного засобу; 2. виписку з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару; 3. висновку експерта-автотоварознавця щодо вартості імпортованого транспортного засобу, із врахуванням технічного стану транспортного засобу, терміну його експлуатації, його комплектації, пробігу (сервісна книжка з відмітками, результати досліджень НДЕКЦ тощо), що відповідає вимогам Методики товарознавчої експертизи та оцінки КТЗ, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 №142/5/2092. За результатом проведеної, відповідно до положень ч.4 ст.57 Митного кодексу України, процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України. Вартість транспортного засобу визначено на підставі положень наказу ДМСУ від 13.10.2006 №885 "Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів", наказу ДФСУ від 11.09.2015 №689 "Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України", наказу МФУ від 31.07.2015 №684 "Про затвердження Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю", статті 31 МКУ, за рівнем митної вартості 16750,00 EUR/шт., відповідно до згенерованих форм митного контролю за індексами 105-2 та 106-2. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваного товару використано актуальну на дату оцінки КТЗ вартість, що наявна у митниці ДФС. Числове значення вартості транспортного засобу, з врахуванням курсу валют, встановленого Національним банком України на день подання митної декларації до митного оформлення, становить 494325,41 грн., або у валюті рахунку за якою подано МД 430408,0907 CZK (а.с.22).

Не погоджуючись з прийнятими відповідачем рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.51 Митного кодексу України (далі МК України) митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Пунктом 2 частини 2 статті 52 МК України встановлено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Частиною 1 статті 53 МК України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів визначений у ч.2 ст.53 МК України.

Згідно із ч.2 ст.53 МК України до переліку документів, які декларант повинен подавати для підтвердження митної вартості товару, заявленої у декларації, і методу, обраного для її обчислення, належать: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності, рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Приписами ч.3 ст.53 МК України передбачено можливість органу доходів і зборів письмово витребувати у декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи у разі, якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що позивачем, керуючись вимогами ст. 53 МК України для митного оформлення позивачем були надані документи, які за назвою та змістом відповідали вимогам ч.2 ст.53 МК України.

Договір купівлі-продажу вживаного автомобіля від 03.04.2019 це не єдиний документ, який був виданий продавцем і який засвідчує дійсну вартість придбаного автомобіля в сумі 133719чеських крон. Інші документи, а це: інвойс (купча), оферта з аукціону, протокол пошкоджень ТЗ експертизи аукціону, лист страхової компанії країни відправника, копія митної декларації країни відправника, сервісна книжка (з підтвердженням пробігу автомобіля та без виправлень, про які зазначала митниця), додаткова інформація про розрахунок сум витрат пошкодженого ТЗ страхової групи GeneraliPojistovnaa.s. від 03.04.2019.

Крім того, як встановлено судом, при повторному поданні митної декларації позивачем було надано висновок №14301/19-54 від 07.05.2019 КНДІСЕ, а також звіт про оцінку ТЗ Рівненської торгово-промислової палати від 31.05.2019, на яких наполягав митний орган, проте фактично враховані ним не були.

Покликання сторони відповідача на невідповідність висновку експертного дослідження та звіту про оцінку майна вимогам чинного законодавства судом до уваги не беруться, оскільки такі документи ніким не скасовані і, відповідно, є чинними.

Питання порядку оформлення висновку експертного дослідження та звіту про оцінку майна не є предметом розгляду даної справи.

Інші документи, які б визначали числові значення митної вартості придбаного транспортного засобу, у позивача відсутні.

Розрахунок через фінансову установу не здійснювався, а тому обґрунтованими є доводи позивача про відсутність будь-яких банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, на необхідності подання яких наполягав відповідач.

Відповідно до ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Частиною 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Відповідно до п.2 ч.6 ст.54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, серед іншого, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Тобто, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України.

Висновки аналогічного характеру містяться в постановах Верховного Суду від 20.02.2018 в справі №809/1884/16 та Верховного Суду України від 31.03.2015 в справі № 21-127а15 та від 02.06.2015 в справі № 21-498а15.

Під час розгляду даної адміністративної справи судом встановлено, що при здійсненні процедур митного контролю за митною декларацією від 17.05.2019 №UA204010/2019/217066 посадовою особою митниці ДФС не наведено визначених ст.53 МК України підстав для витребування додаткових документів, проте зазначено про наявність у митниці інформації про вартість імпортованого товару в сумі 16750,00 євро, що перевищує заявлену за основним методом визначення митної вартості товару митну вартість ввезеного автомобіля.

Як встановлено судом, така інформація отримана митним органом із джерел довідкової інформації з мережі Інтернет, зокрема, з електронного довідника www.schwackenet.de.

Разом з тим, суд зазначає, що узагальнена інформація, що надає Schwacke інформує про поточну залишкову вартість автомобілів. Програмний продукт Schwacke містить інформацію щодо більше ніж 30000 типів транспортних засобів і більше 10 мільйонів функцій обладнання. Ціни, зазначені в Schwacke, є середніми цінами та визначаються для кожної моделі транспортного засобу з урахуванням дати реєстрації, об`єму двигуна, типу коробки передач, типу пального, пробігу, терміну експлуатації транспортного засобу, додаткової комплектації тощо. Оскільки вартість колісного транспортного засобу є комплексною величиною, тобто залежить від об`єму двигуна, типу коробки передач, типу пального, додаткової комплектації, терміну експлуатації транспортного засобу (року випуску/років експлуатації), величини пробігу, зазначені критерії є основною складовою, що впливає на визначення кінцевої вартості транспортного засобу. У разі відсутності інформації по одному із зазначених вище критеріїв, можливе допущення похибки у встановлені об`єктивної вартості транспортного засобу.

Програмний продукт Schwacke не враховує дійсного технічного стану конкретного автомобіля та його пошкодження, оскільки ці обставини є унікальними у кожному конкретному випадку. Водночас, ступінь пошкодженості автомобіля є чинником, що найбільше, в порівнянні з іншими чинниками, впливає на його вартість.

Механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ встановлений Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів затвердженою Наказом Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395 (далі Методика).

Відповідно до п.7.2 Методики основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю "ринкова вартість". Використання зарубіжної довідкової літератури допускається у разі відсутності потрібної інформації у вітчизняних довідниках. Вартість КТЗ, яка наведена в іноземній валюті, визначається в гривнях за офіційним курсом НБУ на дату оцінки. Основним методом у межах порівняльного підходу є метод, заснований на аналізі цін ідентичних КТЗ.

Пунктом 7.3 Методики передбачено формулу коригування ринкової вартості КТЗ, отриманої із застосуванням порівняльного підходу, із застосуванням: ринкової вартості; середньої ринкової ціни КТЗ; коефіцієнту коригування ринкової вартості КТЗ за величиною пробігу; проценту додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ, який визначається відповідно до таблиці 4.1 додатка 4 та залежить від умов догляду, зберігання, експлуатації тощо: додаткового збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ виходячи з його комплектності, укомплектованості, пошкоджень, відновлення і оновлення складників.

У відповідності до пункту 7.35 Методики у разі відсутності цінових даних КТЗ у довідковій літературі, зокрема зазначеній у додатку 8, а також у разі наявності обставин, зумовлених змінами економічного стану країни, що супроводжуються різкими коливаннями цін на КТЗ, та в інших випадках, коли застосування довідкових даних є неможливим, допускається використання даних обмеженого ринку КТЗ. У такому випадку інформація про ціни на нові КТЗ чи КТЗ, які були в користуванні, може бути отримана з каталогів, комп`ютерних програм та прайс-листів дилерів виробників і торговельних фірм, а також із спеціалізованих для продажу КТЗ періодичних видань. Використання ресурсів мережі Інтернет допускається з дотриманням вимог підпункту 7.53.5 пункту 7.53 цієї Методики. Середня ринкова ціна такого КТЗ визначається як середнє арифметичне значення цінових показників, одержаних із зазначених джерел інформації. У разі використання середньої ринкової ціни пропозиції до продажу КТЗ її необхідно звести коригуванням до ціни продажу, застосовуючи відповідне співвідношення стосовно аналогічних КТЗ із довідників, зокрема передбачених додатком 8. Коригування вартості КТЗ залежно від пробігу та строку експлуатації здійснюється із застосуванням підбору аналога і відповідно до вимог пунктів 7.8, 7.9 та підпунктів 7.12.1, 7.12.2 пункту 7.12 цієї Методики. Подальше коригування вартості КТЗ залежно від технічного стану, комплектності, укомплектованості, відновлення й оновлення складових частин тощо здійснюється за формулами (9), (10), (11), а також з врахуванням процента Д додаткового збільшення (зменшення) З ринкової вартості КТЗ залежно від умов догляду, зберігання та експлуатації (таблиця 4.1 додатка 4) та процента додаткового зменшення вартості КТЗ з дефектами кузова, кабіни, рами (таблиця 4.2 додатка 4).

Відповідно до пункту 7.25 Методики додаткове збільшення (зменшення) ринкової вартості КТЗ виходячи з його комплектності, укомплектованості, пошкоджень, відновлення і оновлення складників визначається за відповідною формулою, де величина втрати товарної вартості (ВТВ) КТЗ, розрахована відповідно до вимог підпункту 8.6.3 пункту 8.6 методики.

Згідно з додатку 8 Методики, в переліку рекомендованих нормативно-правових актів, методичної, довідкової літератури та комп`ютерних баз даних з програмним забезпеченням, пунктом 10 значиться періодичний довідник "SuperSCHWACKE" - Eurotax, Швейцарія.

Виходячи із системного аналізу зазначених пунктів Методики слідує, що при обрахунку митної вартості товару, необхідно використовувати усі показники і формули коригування такої вартості, а не вартість автомобіля відповідно до відомостей каталогу зазначеному в додатку 8 Методики.

Відповідно, в даному випадку оцінка за довідником "SuperSCHWACKE" фактично була здійснена без безпосереднього технічного огляду (експертизи) реального стану автомобіля.

При цьому, спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Висновки аналогічного характеру містяться в постанові Верховного Суду від 19.02.2019 в справі №805/2713/16-а.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що надані до митниці документи на підтвердження вартості митного товару не містили розбіжностей та давали можливість визначити митну вартість товару відповідно експертної оцінки об`єкту, шляхом застосування другорядного (шостого) методу на рівні 8598,48 євро.

Разом з тим, відповідачем не наведено належних доводів та не надано доказів на підставі чого в нього виникли сумніви у достовірності визначеної позивачем вартості транспортного засобу.

Отже, враховуючи вищенаведене та проводячи системний аналіз правових норм, суд дійшов висновку щодо відповідності вимог позивача чинному законодавству України.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд не може приймати рішення лише на підставі пояснень позивача, які не підтверджуються доданими доказами, та без дослідження всіх обставин справи.

Частиною 2 статті 77 КАС України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З матеріалів справи судом встановлено, що представником відповідача не надано доказів законності дій посадових осіб Рівненської митниці ДФС при винесенні оскаржуваних рішень, у той час як позивачем належними та допустимими доказами доведено свої доводи та вимоги.

Відповідно, позовні вимоги слід задовольнити повністю.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд керується вимогами ч.1 ст.139 КАС України згідно з якими, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оригінал квитанції від 02.07.2019 №12 про сплату судового збору у сумі 1536,80 грн. знаходиться в матеріалах справи (а.с.4).

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Рівненської митниці ДФС (вул. Соборна, 104, м. Рівне, 33028, ) про визнання протиправними та скасування картки відмови, рішення про коригування митної вартості - задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Рівненської митниці ДФС №UA204000/2019/00631.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів Рівненської митниці ДФС №UA204000/2019/000621/2 від 03.06.2019.

Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 1536,80 грн. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці ДФС.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 13 вересня 2019 року.

Суддя Борискін С.А.