Справа № 640/16806/19
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 вересня 2019 року м. Київ №640/16806/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправною та скасування вимоги,

в с т а н о в и в:

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України, оскільки позивачем не додано заяву про поновлення цього строку та доказів поважності причин його пропуску.

Позовні вимоги стосуються визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 10.05.2019 №Ф-58188-17 на суму 17020,60 грн., винесеної відповідно до ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч. 3 цієї статті для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Абзацом 10 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI встановлено, що у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Зазначене свідчить про те, що положення ПК України не поширюються на відносини щодо порядку сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, як і відповідальність за порушення такого порядку.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 08.09.2019 у справі №480/106/19 при оскарженні рішення податкового органу, прийнятого в межах Закону №2464-VI, строк звернення до адміністративного суду визначений приписами п.56.18 ст. 56, ст. 102 ПК України не застосовується, на що також вказував Верховний Суд в постановах від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а, від 17.07.2019 у справі №0740/1050/18.

При цьому Верховним Судом зауважено, що правове регулювання, наведене у абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI, свідчить, що навіть у випадку обрання адміністративного способу оскарження, за наслідками якого згоди з органом доходу і зборів не досягнуто (відмова у розгляді або у задоволенні скарги), у особи зберігається право оскаржити вимогу про сплату внеску ще і в суді. Таке право має бути реалізоване протягом 10 днів з дня надходження відповідного рішення органу ДФС України платнику ЄСВ.

Позовні вимоги стосуються оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-58188-17, винесеної 10.05.2019р., з огляду на наведене, на думку суду, саме в період часу травень - червень 2019 позивач повинен був дізнатися про обставини, з приводу яких подано даний адміністративний позов, а тому саме з цього часу починається відлік строку на звернення позивача до суду із даним позовом.

З цим позовом згідно з відміткою на поштовому конверті у справі позивач звернувся 03.09.2019р., з чого вбачається пропуск позивачем встановленого абз. 9 ч. 4 ст. 25 Закону №2464-VI десятиденного строку на звернення до суду. Заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку позивачем до позовної заяви не додано.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Керуючись ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя

у х в а л и в:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 .

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку для звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску або доказів на підтвердження дотримання такого строку.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху згідно з ч. 2 ст. 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання та згідно з ч. 1 ст. 294 КАС України не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя Д.А. Костенко