Справа № 580/2323/19
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2019-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 вересня 2019 року справа № 580/2323/19 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гайдаш В.А.,

розглядаючи у порядку письмового провадження в приміщенні суду за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

22 липня 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Черкаській області (18008, м. Черкаси, вул. Б.Вишневецького, 18, далі - відповідач), в якому позивач просить визнати в преюдиційному порядку неправомірні, що ущемляють права інваліда 2 групи від трудового каліцтва, дії відповідачів при підготовці чорти що від 04.09.2018, а саме чорти що незаконним; зобов`язати відповідачів при підготовці листа від 17.07.2019, а сам лист незаконним та зобов`язати відповідачів відізвати лист і направити позивачу законну відповідь.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.

На адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно прохальної частини якого позивач просить суд викликати в якості свідка ОСОБА_2 , для чого розгляд справи здійснювати у порядку загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Вирішуючи подане клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 4 ст. 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеп v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Враховуючи те, що характер спірних правовідносини та предмет доказування даної справи не вимагають проведення судового засідання з повідомленням (викликом) сторін для повного, всебічного встановлення обставин справи, а проведення судового засідання суттєво сповільнить вирішення справи, проаналізувавши всі критерії, визначені ч. 3 ст. 257 КАС України та ст. 262 КАС України, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання позивача та продовжити розгляд справи в письмовому провадженні без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Щодо клопотання позивача про виклик свідка ОСОБА_2 , то суд зазначає, що відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 65 КАС України, як свідок в адміністративній справі судом може бути викликана будь-яка особа, якій відомі обставини, що належить з`ясувати у справі. Свідок викликається в судове засідання з ініціативи суду або учасників справи. Учасник справи, заявляючи клопотання про виклик свідка, повинен зазначити його ім`я, місце проживання (перебування), роботи чи служби та обставини, щодо яких він може дати показання.

Згідно ч.1, 3 ст. 92 КАС України виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. Заява про виклик свідка має бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі.

Клопотання про виклик свідків позивачем не обґрунтовано належним чином, не зазначено, які обставини (факти), що обґрунтовують позов та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, може пояснити вказана особа.

Враховуючи вищевикладене та з урахуванням того, що розгляд вказаної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами, тому відсутні правові підстави для виклику вищевказаного свідка.

Керуючись статтями 65, 72, 92, 248, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи №580/2323/19 у порядку загального позовного провадження з повідомлення сторін та про виклик свідка - відмовити.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Гайдаш