Справа № 260/79/19
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2019-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/6269/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Курильця А.Р., Довгої О.І.,

з участю секретаря судового засідання Ратушної М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Самвер» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови, за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року (суддя Дору Ю.Ю., м. Ужгород, повний текст рішення складено 03.05.2019),

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Самвер» (далі - ТОВ «Самвер») звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови головного інспектора будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Пловайко Ярослава В`ячеславовича №01/1007-11/15 від 04.01.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано постанову Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області №01/1007-11/15 від 04.01.2019 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Стягнуто з Державної архітектурно-будівельної інспекції України за рахунок її бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Самвер» понесені судові витрати у розмірі 1921 грн.

Із таким судовим рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу. Вважає, що рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, а тому просить його скасувати та ухвалити нове - про відмову у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування вимог апелянт зазначив, що в ході позапланової перевірки, прибувши за місцем розташування об`єкта будівництва, посадова особа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області не була допущена позивачем до проведення перевірки, хоча на підставі п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів що підлягають обов`язковому обстеженню. У зв`язку з чим посадовою особою Управління ДАБІ України у Закарпатській області складено відповідний акт від 21.12.2018 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2018 та видано припис від 21.12.2018 №191-П/1007. Складені матеріали, у зв`язку з відмовою у їх підписанні та отриманні, направлено засобами поштового зв`язку і отримані позивачем 27.12.2018. Тому позивач був повідомлений про час та місце розгляду справи. А так, оскаржувана постанова про притягнення до відповідальності позивача є законною.

Позивачем надано суду відзив на апеляційну скаргу, у якому він заперечує щодо доводів апеляційної скарги та просить залишити оскаржуване судове рішення без змін.

Представники учасників справи у судове засідання не з`явились, хоча належним чином повідомлені про час та місце судового розгляду шляхом надіслання судових повісток за вказаними ними адресами.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши письмові докази, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 09.11.2018 на адресу начальника ДАБІ в Закарпатській області надійшов лист управління захисту економіки в Закарпатській області з проханням провести перевірку дотримання посадовими особами ТОВ «Самвер» вимог законодавства (а.с. 63). На підставі звернення начальника Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Закарпатській області вх.№ 1698/1007-1.15 від 15.11.2018 Управлінням ДАБІ у Закарпатській області видано наказ №14П від 07.12.2018 про проведення позапланової перевірки на об`єкті по будівництву складів по вул. Колгоспній, 1а в м. Перечин, замовник ТОВ «Самвер» (а.с. 61). У зв`язку з цим 07 грудня 2018 року відповідачем видано направлення №288/1007 для проведення планового (позапланового) заходу. Згідно вказаного направлення направлено головних інспекторів будівельного нагляду інспекційного відділу - Хархаліс Роман Миколайович та ОСОБА_1 для здійснення позапланової перевірки на об`єкті по будівництву складів по вул. Колгоспній, 1а в м. Перечин. Строк дії направлення з 10 до 22 грудня 2018 року.

21 грудня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Пловайко Я.В. складено акт №288/1007 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій (далі акт від 21.12.2018). У вказаному акті зазначено, що у присутності в.о. директора ТзОВ «Самвер» ОСОБА_2 складено акт про те, що в.о. директора ТзОВ «Самвер» ОСОБА_2 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на «Будівництво складів» ТзОВ «Самвер», Закарпатська область, Перечинський район, м. Перечин, вул. Колгоспна, 1а для проведення позапланової перевірки, чим порушив положення пункту 1 частини 4 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (а.с. 66).

Судом також встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 19.12.2018 вих.№ 169 в.о. директора подав відповідачу лист і з проханням перенести проведення позапланової перевірки на іншу дату. Вказаний лист зареєстрований Управлінням ДАБІ у Закарпатській області за вх.№1894/1007-118/2 від 19.12.2018 (а.с. 65).

21.12.2018 складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с. 67-68). Суд зауважує, що у вказаному протоколі зазначено, що такий складено у м. Перечин у присутності в.о. директора ТОВ «Самвер» ОСОБА_2 . У протоколі зазначено, що ОСОБА_2 від підписання такого відмовився та зазначено, що пояснення і зауваження до протоколу від 21.12.2018 (а.с. 68) зазначені у листі ТОВ «Самвер» від 19.12.2018, тобто пояснення до протоколу були нібито подані за два дні до дати складання самого протоколу.

21.12.2018 відповідачем було винесено припис №191-П/1007 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою забезпечити допущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва для проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства з 14 січня 2019 року (а.с. 69).

04.01.2019 винесено оскаржувану постанову №01/1007-1.1/15 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності (а.с. 70-71). Згідно вказаної постанови ТОВ «Самвер» визнано винном у вчиненні правопорушення передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 57630 грн.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про незаконність прийнятого рішення з таких підстав.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Пунктом 11 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

Згідно вимог абзацу 7 пункту 12 Порядку №553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

У відповідності до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Вимогами пункту 9 Порядку №553 передбачено, що обов`язковою умовою є те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Згідно ст. 41 Закону № 3038 та п. 16, 17, 18, 20, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, встановлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно - будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області від 21.12.2018 складено акт про недопущення посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області на об`єкт будівництва, виконання покладених на них функцій та протокол від 21.12.2018 про адміністративне правопорушення, які направлені позивачу поштовим зв`язком з повідомленням про вручення і отримані останнім 27.12.2018.

Оскаржувана постанова №01/1007-1.1/15 винесена за вчинення правопорушення щодо недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій.

Разом з тим, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інтснації про недоведенність вчинення позивачем порушення, а саме - недопуску посадових осіб до проведення позапланової перевірки на об`єкт.

Так, допитаний у судовому засіданні в якості свідка під присягою ОСОБА_2 пояснив, що 11.12.2018 йому зателефонував інспектор ОСОБА_3 та повідомив про проведення перевірки. Того ж дня біля території ТОВ «Самвер» вони з інспектором зустрілися та домовилися до кінця тижня про проведення перевірки.

19.12.2018 ОСОБА_2 у зв`язку з особистими обставинам (смертю дружини) подав лист, у якому просив перенести на іншу дату вказану перевірку.

Разом з тим, як вказав ОСОБА_2 і як підтверджено матеріалами справи, про результати розгляду зазначеного клопотання його повідомлено не було.

Жодних дій щодо не допуску інспекторів він не вчиняв.

Допитаний судом першої інстанції у якості свідка інспектор ОСОБА_1 також пояснив, що він один раз виїжджав на об`єкт перевірки ТОВ «Самвер», а саме 11.12.2018, однак перевірку проведено не було в цей день. У подальшому жодних виїздів він не здійснював, а контактував із ОСОБА_2 у телефонному режимі. Свідок ОСОБА_1 пояснив, що акт про недопущення посадових осіб ним було складено не у м. Перечин, як в ньому зазначено, а в м. Ужгород в Управління ДАБІ в Закарпатській області.

Відтак, вірним є висновок суду першої інстанції про те, що не відповідають дійсності вказані вказані в акті та протоколі відомості про те, що такі складені у присутності в.о. директора ТОВ «Самвер» ОСОБА_2 , в місті Перечині (де розташований об`єкт перевірки).

Отже, відповідачем зазначено недостовірні дані, що недопуск до перевірки мав місце 21 грудня 2018 року, оскільки, як встановлено судом і підтверджено матеріалами справи, інспектор цього дня на місце не виїжджав, директор підприємства при цьому присутній не був і відповідно не мав місце недопуск до здійснення перевірки у день, задокументований актом.

Вимогами підпункту 3 пункту 13 Порядку №553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Слід зазначити, що відповідач, не повідомивши позивача про наслідки розгляду клопотання щодо перенесення проведення перевірки від 19 грудня 2018 року, фактично не забезпечив реальну можливість проведення перевірки з участю уповноважених осіб підприємства.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що недопущення посадових осіб органу держархбудконтролю до об`єкту містобудування з метою проведення його перевірки полягає у активних діях, таких як перешкоджання у доступі до місць, де здійснюється будівництво об`єктів (місць будівництва об`єктів), до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню, будівельного майданчика з метою його огляду та ненадання на запит органу державного архітектурно-будівельного контролю документів, які є підставою для проведення будівельних робіт, тощо.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відсутність вини позивача у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», а так оскаржувана постанова є протиправною.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

Зі змісту рішення зрозуміло мотиви, з яких суд дійшов висновку про задоволення позову, а тому оскаржуване судове рішення є обґрунтованим і підстав для його скасування немає.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку про те, що суд першої інстанції вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, при цьому судом були повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі з наданням оцінки аргументам учасників справи, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Враховуючи, що апеляційний суд залишає в силі рішення суду першої інстанції, то в силу частини шостої статті 139 КАС України судові витрати новому розподілу не підлягають.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 квітня 2019 року у справі № 260/79/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді А. Р. Курилець
О. І. Довга
Повний текст постанови складено 13 вересня 2019 року.