Справа № 120/1150/19-а
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/1150/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Поліщук І.М.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

11 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Шидловського В.Б. Боровицького О. А. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Сербин І.І.,

представника позивача: Олексюк Т.С.,

представника відповідачів: ОСОБА_6,

третьої особи: ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 14 червня 2019 року (повний текс якого складено в м. Вінниці 14 червня 2019 року) у справі за адміністративним позовом Департаменту архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

у квітні 2019 року Департамент архітектурно-будівельного контролю Вінницької міської ради звернувся в суд з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , про зобов`язання відповідачів за власний рахунок знести самочинно збудовану прибудову за адресою: АДРЕСА_1 та привести земельну ділянку у придатний для використання стан.

10 червня 2019 року Вінницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про задоволення адміністративного позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням відповідачі подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

У судовому засіданні представник відповідачів апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити.

Представник позивача та третя особа про задоволення апеляційної скарги заперечили, посилаючись на її необгрунтованість та безпідставність.

Заслухавши, суддю-доповідача, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 05.10.2015 року ОСОБА_5 звернувся до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області із заявою про перевірку законності здійснення ОСОБА_3 будівництва прибудови до житлового будинку АДРЕСА_1 .

За таких обставин, Департаментом 02.11.2015 року проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил, результати якої складено акт № 1034-ПП.

У ході проведеної перевірки встановлено, що ОСОБА_3 здійснює будівельні роботи з будівництва прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_1 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". На момент перевірки збудовані стіни прибудови.

При цьому, зауважень щодо здійснення перевірки та її результатів ОСОБА_3 не надав, примірник акту перевірки отримав, про що свідчить його підпис.

Також, 02.11.2015 року відносно ОСОБА_3 винесено припис № 46-27 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом приведення об`єкта будівництва до вимог чинного законодавства до 04.02.2016 або до первинного стану, а також припис № 45-27 від 02.11.2015 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт з вимогою негайно зупинити будівельні роботи.

Крім того, 02.11.2015 року позивачем складено протокол про адміністративне правопорушення та 03.11.2015 року прийнято постанову №378, якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП (виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт) з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн.

Згідно з банківською квитанцією №0.0.459113121.1 від 10.11.2015 зазначений штраф ОСОБА_3 сплачено у повному обсязі.

Так, з метою перевірки виконання вимог приписів №45-27 та №46-27 від 02.11.2015 року, позивачем було проведено позапланову перевірку дотримання ОСОБА_3 вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за наслідками якої складено акт від 29.02.2016 року №192-ПП.

У ході проведеної перевірки встановлено не виконання вимог припису, а саме: не оформлено належним чином документацію на будівництво прибудови до житлового будинку по АДРЕСА_1 , чим порушено положення п. 3 ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Також, встановлено, що відстань прибудови до сусіднього будинку (будинку АДРЕСА_1 складає 3,36 м , що є порушенням додатку 3.1 ДБН 360-92 "Планування забудов міських і сільських поселень".

При цьому, від ознайомлення з актом перевірки та отримання його примірника ОСОБА_3 відмовився, зауважень (заперечень) щодо здійснення перевірки не надав.

За таких обставин, 29.02.2016 року позивачем складено протокол про адміністративне правопорушення та 14.03.2016 року прийнято постанову №79, якою ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП (невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю) з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн.

Таким чином, на підставі вимог ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" 24.06.2016 року Державна архітектурно-будівельної інспекція у Вінницькій області звернулась до Вінницького окружного адміністративного суду із позовом, в якому просила суд зобов`язати ОСОБА_3 за власний рахунок знести самочинно збудовану прибудову до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 05.09.2016 року, яка залишена без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 20.10.2016 року, по справі 802/933/16-а адміністративний позов Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області задоволено та зобов`язано ОСОБА_3 за власний рахунок знести самочинно збудовану прибудову до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 .

Проте, ухвалою Вищого адміністративного суду від 27.07.2017 року касаційну скаргу ОСОБА_3 задоволено частково, а саме: постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 05.09.2016 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду від 20.10.2016 року скасовано, а провадження у справі за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України, в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області до ОСОБА_3 , треті особи - ОСОБА_2 , ОСОБА_5 про зобов`язання вчинити певні дії - закрито та роз`яснено позивачу право на звернення до суду з даним позовом в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, позивач звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області із позовом до ОСОБА_3 та ОСОБА_2 про знесення самочинного будівництва, однак ухвалою від 13.03.2019 року провадження у справі закрито та роз`яснено позивачу про право звернення до суду з позовом в порядку адміністративного судочинства.

Відтак, позивач звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з даним позовом.

За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо обґрунтованості позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, правові та організаційні основи містобудівної діяльності регулюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17 лютого 2011 року (Закон №3038).

Відповідно до ст. ст. 6, 7 Закону №3038 управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється в тому числі центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації.

Згідно з ч. 4 ст. 41 Закону №3038 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають, зокрема, право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил чи зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до п. 4 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294 (Положення) Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) відповідно до покладених на неї завдань:

- реєструє повідомлення та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення та декларації про початок виконання будівельних робіт та у визначених законодавством випадках повертає такі декларації;

- у визначених законодавством випадках видає дозволи на виконання будівельних робіт, відмовляє у видачі таких дозволів, анулює дозволи на виконання будівельних робіт;

- здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності;

- проводить перевірки відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням;

- здійснює контроль за виконанням виданих приписів у визначених законодавством випадках;

- у визначених законодавством випадках розглядає справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та справи про адміністративні правопорушення із прийняттям відповідних рішень.

Згідно з п. 23 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України №698 від 19.08.2015 року (Порядок), за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Пунктом 29 цього Порядку передбачено, що у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Разом з протоколом видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за формою згідно з додатком 5.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник надається керівнику об`єкта нагляду, або його заступнику, або уповноваженій керівником особі, другий залишається у головного інспектора будівельного нагляду, який його видав.

Відповідно до ст. 34 Закону №3038 замовник має право виконувати будівельні роботи після:

-подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

- реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Згідно з п. "б" ч. 4 ст. 41 Закону №3038 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право на зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 38 Закону №3038 у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ОСОБА_3 приписи від 02.11.2015 року №46-27 та №45-27 не виконанні і в судовому порядку не оскаржені.

При цьому, ОСОБА_3 сплатив штраф в розмірі 4250 грн. за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, тобто за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, що свідчить про визнання ним факту вчинення правопорушення.

Колегія суддів вважає безпідставними посилання апелянтів на те, що ОСОБА_3 не є належним відповідачем у справі так як земельна ділянка належить на праві власності ОСОБА_2 , оскільки законодавством визначено право звернення державного органу до суду з позовом не лише до власників, а до осіб, які безпосередньо здійснили будівництво та не виконали вимоги припису, в даному випадку ОСОБА_3 .

Щодо посилання апелянта на висновок судової будівельно-технічної експертизи від 19.02.2018 року за №3909/17/21 згідно якого знесення прибудови до житлового будинку АДРЕСА_1 є не обов`язковим, адже порушення можливо усунути шляхом будівництва підпірної стіни, то колегія суддів вважає безпідставними, оскільки останній трактує не вірно. Адже висновок містить посилання на необхідність будівництва підпірної стіни задля призупинення вже наявних руйнувань.

Також, колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянтів про пропущення пгозивачем строків звернення до суду, оскільки припис про усунення порушень було видані 02.11.2015 року, а позов подано до суду лише 24.06.2016 року, з огляду на наступне.

Так, позивачем перевірка виконання вимог припису №46-27 від 02.11.2015 року проведена 29.02.2016 року, за результатами якої складено акт №192-ПП і в ході якої виявлено, що ОСОБА_3 не виконав вимог припису.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що саме починаючи з 29.02.2016 рку у позивача виникли підстави для звернення до суду з позовом щодо знесення самочинного будівництва. При цьому, вперше до Вінницького окружного адміністративного суду із відповідним позовом позивач звернувся 24.06.2016 року, тобто з дотриманням строків визначених законодавством в редакції чинній на той момент.

Враховуючи викладене вище, відповідачами, ні в суді першої інстанції, ні в апеляційній скарзі не надали доказів у спростування доводів і доказів позивача.

Крім того, у апеляційній скарзі відповідачами не зазначено жодної норми матеріального або процесуального права, яку порушив суд першої інстанції під час розгляду даної справи та обставини або доказу, якому суд першої інстанції не дослідив чи не надав належної оцінки.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду -без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 14 червня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 16 вересня 2019 року.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Шидловський В.Б. Боровицький О. А.