Справа № 420/2846/19
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 420/2846/19 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Глуханчук О. В. Суддя-доповідач - Граб Л.С.

11 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Іваненко Т.В. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 03 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови П`ятого апеляційного адміністративного суду Джабурії Олександра Валентиновича про визнання протиправними дій, скасування розпорядження та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

В липні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до голови П`ятого апеляційного адміністративного суду Джабурії О.В., в якому просила визнати протиправними дії щодо створення розпорядження №15 від 11.03.2019 року, його надсилання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду; скасування розпорядження №15 від 11.03.2019 року; зобов`язання відповідача вжити заходи щодо поновлення прав позивача, про що повідомити позивачу; зобов`язати відповідача скласти повноваження голови П`ятого апеляційного адміністративного суду з дотриманням належної процедури та утриматись від нового обрання.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року постановлено:

-звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору;

-прийняти позовну заяву до розгляду;

-відкрити провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до голови П`ятого апеляційного адміністративного суду Джабурії О.А. про визнання протиправними дій, скасування розпорядження та зобов`язання вчинити певні дії;

-призначити підготовче засідання на 11 червня 2019 року о 10 годині 30 хвилин у приміщенні Одеського окружного адміністративного суду за адресою: м. Одеса, Фонтанська дорога, 14, зала судових засідань №22;

-встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання даної ухвали, із зазначенням, що відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи. Неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову;

-встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання відзиву для подання відповіді на відзив;

-встановити відповідачу п`ятиденний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення;

-зобов`язати позивача надати до суду у строк до 11 червня 2019 року докази відсутності інших джерел доходу ніж пенсія, на підтвердження того, що розмір судового збору за подання до суду даного позову перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача;

-зобов`язати відповідача надати до суду у строк до 11 червня 2019 року належним чином засвідчену копію розпорядження №15 від 11.03.2019 року, а також всі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийняті рішення, вчиненні дії, допущенні бездіяльності, з приводу яких подано позов.

23 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з заявою про виправлення описки в ухвалі від 20.05.2019, а саме-виключення з резолютивної частини ухвали абз.1 арк.4 "Зобов`язати позивача надати до суду у строк до 11 червня 2019 року докази відсутності інших джерел доходу ніж пенсія, на підтвердження того, що розмір судового збору за подання до суду даного позову перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача."

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 03 червня 2019 року в задоволенні заяви відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, подала апеляційну скаргу.

В обгрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що в оскаржуваній ухвалі відсутній зв`язок між мотивувальною і резолютивною частиною, оскільки згідно мотивувальної частини суд звільнив позивача від сплати судового збору на підставі наданої останньою доказів, а в резолютивній частині зазначив про необхідність надати докази відсутності інших джерел доходу ніж пенсія, на підтвердження того, що розмір судового збору за подання до суду даного позову перевищує 5 відсотків розміру річного доходу.

Скаржник також посилається на судові рішення по інших справах за її позовами, де суди не покладали на позивача додатковий тягар доказування, а виходили із наданих нею доказів.

31 липня 2019 року від відповідача, через канцелярію суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній вказав на безпідставність доводів апеляційної скарги, у зв`язку із чим просив відмовити у її задоволенні.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися. Від відповідача надійшла заява про розгляд справи без його участі.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України, розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 253 КАС України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Вказана норма передбачає можливість після постановлення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру- описки та очевидні арифметичні помилки.

Як зазначив Верховний Суд в ухвалах від 10 липня 2018 року у справі №456/3878/17 та від 15 травня 2018 року у справі № 405/1481/15-а (2-а/405/67/15), а також в постановах від 18 вересня 2018 року у справі №766/9580/17, від 08 листопада 2018 року у справі №210/3599/16-а, під опискою слід розуміти помилку, яка порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що має вплив на зміст судового рішення та його виконання.

Отже, вирішуючи питання про виправлення описок, допущених у судовому рішенні, суд усуває лише окремі технічні недоліки, які можливо заважатимуть виконанню рішення, чи роблять зв`язок між наявною доказовою базою та висновками суду менш видимим, хоча і не заперечують цього зв`язку. Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення, тоді як зміна змісту судового рішення шляхом виправлення описки порушує правило незмінності судового рішення.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд в постанові від 30 жовтня 2018 року у справі №813/7500/14.

Разом з тим, як слідує зі змісту поданої ОСОБА_1 заяви про виправлення описки, остання просить виключити з резолютивної частини ухвали від 20.05.2019 абзац 4, оскільки фактично не погоджується з вказаним судовим актом в цій частині.

Колегія суддів зазначає, що під ефективним засобом (способом) правового захисту необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що позивачем невірно обрано процесуальний спосіб відновлення порушених, на його думку, прав шляхом подачі заяви про виправлення описки в ухвалі Одеського окружного адміністративного суду від 20.05.2019.

Згідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи, порушень процесуального права при розгляді заяви про виправлення описки не допустив, а наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі вищевикладеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм процесуального права, ухвала суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законною і обґрунтованою, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її зміни або скасування.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 03 червня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Іваненко Т.В. Сторчак В. Ю.