Справа № 464/3124/19
Суддя: Большакова Олена Олегівна
Дата ухвалення: 2019-09-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/9022/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі :

головуючого судді Большакової О.О.,

суддів Курильця А.Р., Мікули О.І.,

з участю секретаря судового засідання Ратушної М.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) про визнання протиправною та скасування постанови, за апеляційною скаргою Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) на рішення Сихівського районного суду міста Львова від 15 липня 2019 року,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до управління Державного агенства рибного господарства у Львівській області про визнання протиправною та скасування постанови №744 від 27.05.2019 про накладення на неї штрафу в сумі 255 гривень згідно ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Рішенням Сихівського районного суду міста Львова від 15 липня 2019 року позовні вимоги було задоволено. Визнано протиправною та скасовано и постанову Управління державного агентства рибного господарства у Львівській області (Львівський рибоохоронний патруль) №744 від 27.05.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрито.

Із таким судовим рішенням не погодився відповідач та подав апеляційну скаргу у якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просить скасувати рішення та постановити нове - про відмову у задоволенні позову. Обґрунтовуючи незгоду, апелянт зокрема, зауважив, що факт вчинення порушення доведено протоколом про адміністративне правопорушення №0173 від 17 травня 2019 року, згідно якого встановлено, що користувач режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкту «Добротвірське водосховище» ОСОБА_1 подавала неправдиву інформацію у місячних звітах по вилову водних біоресурсів, чим порушила вимоги ст. 10, ст. 35 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 63 Закону України «Про тваринний світ». Апелянт зауважив, що у протоколі не було зазначено місце і періоди , за які позивач не подала звіти, оскільки такі порушення допускались систематично. Тому підстав для задоволення позову не було. Також зауважив, що суд розглянув спір у порядку спрощеного провадження без виклику сторін, що є суттєвим порушенням процесуального законодавства.

Апеляційний суд, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення апеляційної скарги з таких мотивів.

Судом встановлено, що згідно протоколу №0173 про адміністративне правопорушення від 17.05.2019 користувач режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкту «Добротвірське водосховище» ОСОБА_2 подавала неправдиву інформацію у місячних звітах по вилову водних біоресурсів, чим порушила ст. 10, ст. 35 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», ст. 63 ЗУ «Про тваринний світ», пункт 45 Порядку затвердженого постановою кабінету Міністрів України №992, відповідальність передбачена ст.188-5 КУпАП.

Постановою №744 від 27.05.2019 позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 255грн. Зі змісту постанови вбачається, що така складена на підставі протоколу №0173 від 17.05.2019.

Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про незаконність цього рішення з таких підстав.

Згідно ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Разом з тим, у складеному відносно ОСОБА_2 протоколі №0173 від 17.05.2019 не зазначено часу вчинення правопорушення, тобто не вказано, коли саме ОСОБА_2 подавала неправдиву інформацію у місячних звітах по вилову водних біоресурсів, в чому саме полягала неправдивість у поданих звітах.

Таким чином, відповідачем у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не зазначено встановлені ознаки об`єктивної сторони правопорушення.

При цьому, суд першої інстанції правильно зазначив, що час вчинення адміністративного правопорушення є обов`язковим до встановлення і впливає на обчислення строків накладення адміністративного стягнення.

Отже, твердження апелянта про те, що дата та час в протоколі не було зазначено з підстав систематичності такого порушення, апеляційний суд відхиляє, оскільки законодавство зобов`язує посадову особу при складанні протоколу вказувати місце, час вчинення адміністративного правопорушення.

Такі відомості відсутні і в рішенні відповідача про притягнення позивача до відповідальності всупереч вимогам ст. 283 КУпАП.

Згідно вимог ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: 1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи; 2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; 3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про часі місце її розгляду; 4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали; 5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень КУпАП вищевказані обставини встановлюються на підставі доказів.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 Кодексу України про адміністративне правопорушення).

Разом з тим, при прийнятті оскаржуваного рішення головний державний інспектор Львівського рибоохоронного патруля не дотримався вимог ст. 278 КУпАП, та не встановив всіх елементів складу правопорушення відповідно до вимог ст. 280 КУпАП

Враховуючи, вищенаведене суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що при розгляді справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності було допущено порушення вимог ст.ст. 278, 280 КУпАП, що призвело до невиконання вимог ст.245 КУпАП щодо всебічного, повного й об`єктивного з`ясування обставин справи.

Враховуючи викладене, оскаржувана постанова №744 від 27.05.2019 є протиправною та підлягає скасуванню .

При цьому, колегією суддів встановлено, що судом першої інстанції помилкового розглянуто дану справу в порядку спрощеного позовного провадження без виклику осіб, оскільки особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності регулюються статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 1 статті 268 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - кур`єром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом зв`язку.

Статтею 271 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено особливості проголошення та вручення судових рішень в окремих категоріях адміністративних справ, у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, де зазначено, що суд проголошує повне судове рішення.

Отже зазначена категорія справ повинна розглядатися судом за правилами загального позовного провадження з викликом в судове засідання учасників справи.

Приписами пункту 7 частини 3 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Колегія суддів, з урахуванням вищевикладеного доходить висновку, що рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм процесуального права, у зв`язку з чим підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись статтями 243, 308, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Державного агентства рибного господарства у Львівській області задовольнити частково.

Рішення Сихівського районного суду міста Львова від 15 липня 2019 року у справі № 464/3124/19 скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову головного інспектора Львівського рибоохоронного патруля Масного А.Я. №744 від 27 травня 2019 року про накладення адміністративного стягнення та закрити провадження.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, відповідно до частини 3 статті 272 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя О. О. Большакова
судді А. Р. Курилець
О. І. Мікула