Справа № 520/8169/19
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2019-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову у відкритті провадження

09 вересня 2019 р. Справа № 520/8169/19

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Кухар М.Д., розглянувши адміністративний позов Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м.Харкові (вул. Чернишевська, 11,м.Харків,61057, ) до Харківської районної державної адміністрації Харківської області (Григорівське шосе, буд. 52,м. Харків,61098, ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської районної державної адміністрації Харківської області, в якому просить суд скасувати та зобов`язати Харківську районну державну адміністрацію Харківської області внести до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно записи про скасування наступних реєстраційних дій:

- дата державної реєстрації: 28.11.2016, відомості внесено до реєстру: 29.11.2016. ОСОБА_1 , Харківська районна державна адміністрація Харківської області, індексний номер рішення:32616679;

- дата державної реєстрації: 28.11.2016, відомості внесено до реєстру: 29.11.2016. ОСОБА_1 , Харківська районна державна адміністрація Харківської області, індексний номер рішення:32616103;

- дата державної реєстрації: 28.11.2016, відомості внесено до реєстру: 29.11.2016. ОСОБА_1 , Харківська районна державна адміністрація Харківської області, індексний номер рішення:32614895;

- дата державної реєстрації: 28.11.2016, відомості внесено до реєстру: 29.11.2016. ОСОБА_1 , Харківська районна державна адміністрація Харківської області, індексний номер рішення:32614692.

Ухвалою суду від 21.08.2019 року позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків шляхом надання до суду документу про сплату недоплачених сум судового збору у встановлених п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" порядку та розмірах передбачених для подання юридичною особою, суб`єктом владних повноважень адміністративного позову немайнового характеру, а саме 5763 грн. (п`ять тисяч сімсот шістдесят три гривні), а також уточненої позовної заяви у кількості відповідно до кількості заявлених учасників, яка містить обґрунтування того якими саме діями, рішеннями або бездіяльністю та які саме публічно-правові права позивача було порушено відповідачем, а також докази існування публічно-правових відносин між Акціонерним товариством "Державний експортно-імпортний банк України" (в особі філії АТ "Державний експортно-імпортний банк України" в м. Харкові) та Харківською районною державною адміністрацією Харківської області з приводу спірних реєстраційних дій.

04.09.2019 року Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові подало документи на виконання ухвали суду.

Зі змісту вказаних документів судом встановлено наступне.

Так, позивач в обґрунтування існування між ним та відповідачем публічно-правових відносин посилається на віднесення дій щодо державної реєстрації до адміністративних послуг та на наявність у нього як у іпотекодержателя статусу учасника відносин з надання адміністративних послуг відповідно до Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

З приводу зазначеного твердження суд зазначає, що відповідно до Закону України "Про адміністративні послуги" адміністративна послуга - результат здійснення владних повноважень суб`єктом надання адміністративних послуг за заявою фізичної або юридичної особи, спрямований на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків такої особи відповідно до закону.

Вказаний закон визначає учасників відносин з надання адміністративних послуг як суб`єкта звернення - фізична особа, юридична особа, яка звертається за отриманням адміністративних послуг, та суб`єкта надання адміністративної послуги - орган виконавчої влади, інший державний орган, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадові особи, державний реєстратор, суб`єкт державної реєстрації, уповноважені відповідно до закону надавати адміністративні послуги.

Державна реєстрація в розумінні вказаного закону є адміністративною послугою.

Відносини, що складаються у сфері реєстрації речових прав на нерухоме майно регулюються Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 2 зазначеного закону визначено перелік осіб, що можуть бути заявниками, зокрема іпотекодержатель, особа, в інтересах якої встановлено, змінено або припинено іпотеку, або уповноважені ними особи - у разі подання документів для проведення державної реєстрації набуття, зміни або припинення іпотеки.

Відтак, іпотекодержатель вступає у публічно-правові відносини з надання адміністративних послуг у сфері реєстрації нерухомого майна як заявник виключно у випадку звернення іпотекодержателем для проведення державної реєстрації.

Так, Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові зазначає, що Рішенням господарського суду Харківської області від 25.06.2019 у справі № 922/700/19, яке набрало законної сили, визнано недійсним документ, виданий ТОВ "АКТУАЛЬ" за № 060/11/2016 від 07.11.2016, що підтверджував факт знищення Предмета іпотеки і на підставі якого Відповідачем проведено державну реєстрацію припинення права власності на об`єкти нерухомого майна та закрито такі об`єкти нерухомого майна (Предмет іпотеки).

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у разі скасування на підставі рішення суду зокрема документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Відтак, скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав є самостійною підставою для звернення до державного реєстратора, в тому числі іпотекодержателем, для внесення державним реєстратором запис про скасування державної реєстрації прав.

Саме таке звернення є тим юридичним фактом, який є передумовою та підставою виникнення публічно-правових відносин між позивачем та реєстратором.

Проте, матеріали позову та матеріали уточненої позовної заяви не містять доказів звернення Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові за здійсненням відповідних реєстраційних дій на підставі Рішення господарського суду Харківської області від 25.06.2019 у справі № 922/700/19, яке набрало законної сили, яким визнано недійсним документ, виданий ТОВ "АКТУАЛЬ" за № 060/11/2016 від 07.11.2016, що підтверджував факт знищення Предмета іпотеки і на підставі якого відповідачем проведено державну реєстрацію припинення права власності на об`єкти нерухомого майна та закрито такі об`єкти нерухомого майна (Предмет іпотеки).

Стосовно пояснень Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові щодо того, які саме його публічно-правові права було порушено відповідачем, в уточненій позовній заяві Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові зазначено, що позивач (іпотекодержатель) є особою, в інтересах якої в Державному реєстрі прав встановлено іпотеку, а оскаржувані реєстраційні дії відповідача щодо закриття та припинення права власності об`єктів "нерухомого майна (Предмет іпотеки) припиняють іпотеку, що унеможливлює задоволенню позивачем (іпотекодержателем) своїх "законних кредиторських вимог, зокрема, реальне звернення стягнення на предмет іпотеки, в тому числі в примусовому порядку.

Права сторін договору іпотеки регулюються нормами приватного права, зокрема Цивільного кодексу, в тому числі права звернення стягнення на предмет іпотеки та задоволення кредиторських вимог банку.

Вказані права не є публічно-правовими, а носять виключно приватно-правовий характер.

Посилання Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові на те, що він є суб`єктом відносин у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та обтяжень таких прав спростовуються нормами чинного законодавства та не підтверджуються матеріалами позову, оскільки Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м. Харкові як іпотекодержатель не був учасником відносин з державної реєстрації закриття та припинення права власності об`єктів "нерухомого майна (Предмет іпотеки), та не подавав відповідні документи на вчинення зазначених дій, як вимагає того п. 3 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" так само як і не звертався в рамках процедури скасування реєстрації, передбаченої ч. 2 ст. 26 зазначеного закону, а саме у зв`язку із скасуванням в судовому порядку документу на підставі якого було проведено спірні реєстраційні дії, не зважаючи на те, що таке право йому, як іпотекодержателю, надано йому законом.

Як в позовній заяві так і в уточненому позову позивач не обґрунтував наявності між ним та відповідачем публічно-правових відносин та не зазначив які саме публічні права позивача було порушено позивачем.

Право звернення стягнення на предмет іпотеки та задоволення кредиторських вимог банку не є публічно-правовим та його порушення в тому числі суб`єктом владних повноважень не може вважатися достатньою підставою вважати що між позивачем та відповідачем наявні публічно-правові відносини.

Публічно-правовим, вважається, зокрема, спір, у якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

Даний спір, не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване рішення про державну реєстрацію прав на нерухоме майно (право оренди на спірну земельну ділянку), не мав публічно-правових відносин саме з позивачем. Прийняте відповідачем оскаржуване рішення про державну реєстрацію стосувалось реєстрації прав іншої особи, а не позивача.

Натомість, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення, як правило, майнового приватного права чи інтересу.

Оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реєстраційних дій, тобто останні були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме майно з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також вимоги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис.

Аналогічну позицію висловлено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 р. у справі № 823/2042/16, 23 травня 2018 року у справі № 914/2006/17, 04 квітня 2018 року у справі № 817/1048/16, від 18 квітня 2018 року у справі № 804/1001/16.

Перелік публічно-правових спорів, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, визначений у ст. 19 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: 1) спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 20 ГПК України Господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: 6) справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що зазначений у позовній заяві спір не є публічно-правовим та підлягає розгляду в порядку господарського судочинства, а отже зазначений позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Керуючись статтями 19, 170, 241-243, 248, 256, 294-295 КАС України, ст. 74 Закону України "Про виконавче провадження", суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" в особі філії АТ "Укрексімбанк" в м.Харкові до Харківської районної державної адміністрації Харківської області про зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів, з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Скарга може бути подана у порядку ч.1 ст.297 КАС України безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або у порядку п.15.5 Розділу VII КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Суддя Кухар М.Д.