Справа № 521/13666/19
Суддя: Мазун І. А.
Дата ухвалення: 2019-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/521/342/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 серпня 2019 року Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді - Мазун І.А.,

за участю секретаря судового засідання - Коваль Т.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Бец Максима Дмитровича про скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

До Малиновського районного суду м. Одеси звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Бец Максима Дмитровича про скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення, в якому просить суд скасувати постанову Державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Одеської області Державної екологічної інспекції України Бец Максима Дмитровича про накладення адміністративного стягнення від 06.08.2019 р. № 000368, яка винесена відносно ОСОБА_1, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що оскаржувана постанова є протиправною та вважає, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу правопорушення.

Позивач в судовому засіданні заявлені ним вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити його адміністративний позов.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, повідомлялися заздалегідь належним чином, причини неявки не повідомляли, з заявами та клопотаннями не зверталися.

Вивчивши позовну заяву та дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В ч. 1 ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так судом встановлено, що 25.07.2019 року Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Одеської області Державної екологічної інспекції в Одеській області Бец М.Д. винесено протокол № 000602 стосовно громадянина ОСОБА_1, відповідно до якого останній вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.68 ЗУ «Про охорону навколишнього середовища», а саме не допустив до проведення позапланового заходу державного нагляду держінспекторів з охорони навколишнього природного середовища Одеської області.

У статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 р. № 1264-XII (далі «Закону») визначена компетенція центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Пунктом а) ст. 20-2 Закону встановлено повноваження щодо організації і здійснення у межах компетенції державного нагляду (контролю) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності та господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства у тому числі щодо охорони навколишнього природного середовища.

На підставі вищезазначеного протоколу, Державним інпектором Бец М.Д. прийнята постанова про накладення адміністративного стягнення № 000368 від 06.08.2019 р., за яке передбачена відповідальність за ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», а саме допущення вчинення перешкод для виконання посадовими особами, які здійснюють державний контроль у галузі навколишнього природного середовища покладений функціональних обов`язків, а саме не допустив до проведення позапланового заходу державного нагляду та на підставі ст.188-5 КУпАП накладено штраф у розмірі 765 грн.

Статтею 68 Закону встановлено, відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Так, відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні п. ї) невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам.

Статтею 188-5 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

Таким чином, підставою для адміністративної відповідальності є невиконання саме законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Згідно з ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відсутність правомірності, законності розпоряджень чи приписів органу влади зумовлює відсутність складу адміністративного правопорушення.

Судом встановлено, що підставою для адміністративної відповідальності є невиконання саме законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до п.ї ч.2 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у невиконанні розпоряджень органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, та вчиненні опору їх представникам.

Під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) територіальні органи Держекоінспекції керуються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється, в тому числі, за принципом здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом.

Відсутність правомірності, законності розпоряджень чи приписів органу влади зумовлює відсутність складу адміністративного правопорушення.

Судом взято до уваги доводи позивача, про те, що станом на час винесення спірної постанови на власному офіційному веб-сайті Держекоінспекції Кримсько-Чорноморського округу була відсутнія публікація уніфікованої форми акта перевірки.

Пунктом 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що заходи державного нагляду здійснюються у спосіб та за формою, які встановлюються законами.

Відповідно до пункту 15 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані використовувати виключно уніфіковані форми актів.

Пунктом 2 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку визначеному законодавством.

Положеннями ч. 2 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

Уніфікована форма акту, яка була затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013р. № 752, була скасована, оскільки вказана постанова була визнана такою, що втратила чинність.

Таким чином, оскільки уніфіковані форми актів, розроблені органами державного нагляду (контролю) на виконання положень Методики, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013 № 752, не містять усієї сукупності реквізитів, передбачених уніфікованою формою акта, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018р. № 342, а реквізити, які за формою та змістом залишились незмінними, розміщуються на аркуші не за правилами, встановленими уніфікованою формою акта, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018р. № 342, вони не можуть використовуватись органами державного нагляду (контролю), незважаючи на те, що нормативно-правові акти, якими вони були затверджені, продовжують залишатися чинними.

Уніфіковані форми актів, розроблені та затверджені органами державного нагляду (контролю) відповідно до методик, затверджених постановами Кабінету Міністрів України від 28.08.2013р. № 752 та від 10.05.2018р. № 342, мають суттєву відмінність.

Уніфіковані форми актів, розроблені відповідно до вимог Методики, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 28.08.2013р. № 752, не містили переліку питань залежно від ступеня ризику.

Переліки питань залежно від ступеня ризику містяться виключно в уніфікованих формах актів, затверджених органами державного нагляду (контролю) відповідно до Методики, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10.05.2018р. № 342.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю) зокрема, якщо органом державного нагляду (контролю) порушено вимоги щодо періодичності проведення перевірок та, якщо не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику.

Судом також взято до уваги правову позицію П`ятого апеляційного адміністративного суду, викладену у Постанові від 20.06.2019 року по справі 540/2354/18.

У порушення вимог ч. 15 ст. 4 вищенаведеного Закону на момент прибуття на перевірку ДП «Ізмаїльський морськи торговельний порт» у відповідача була відсутня уніфікована форма акту, та окрім іншого не була оприлюднена на офіційному веб-сайті відповідача, тобто у посадових осіб відповідача були відсутні документи належної форми.

За таких обставин враховуючи те, що у відповідача, як територіального органу Державної екологічної інспекції України, що діє у її складі та їй підпорядкований, відповідно до покладених на нього завдань відсутні повноваження з нормотворення, суд вважає правомірним недопущення до перевірки. Суд вважає, що в разі допуску захід державного нагляду (контролю) був би проведений з порушенням принципу здійснення нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку, визначених законом (ст. 3 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»), що є неприпустимим.

Суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними, а тому підлягають задоволенню, тому як по справі відсутні докази наявності у будь-яких діях позивача складу адміністративного правопорушення передбаченого ст.188-5 КУпАП.

Відповідно до ст. 71 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак відзиву на позовну заяву від відповідача до суду не надійшло, при цьому, відповідач мав достатньо часу для направлення до суду заперечень, а також доказів, які підтверджують вчинення адміністративного правопорушення.

Статтею 280 КУпАП України встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо буде встановлено відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ч. 3 ст. 293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови може скасувати постанову і закрити справи.

Відповідно до ч. 2, 3 ст. 7 КУпАП України, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Позов підлягає задоволенню, оскільки постанова про накладення адміністративного стягнення по справі відповідачем була розглянута з порушенням норм КУпАП, без всебічного, повного та об`єктивного з`ясування обставин справи та без дослідження всіх доказів по справі.

Керуючись ст. ст. 8, 9, 72, 77, 139, 242-246, 250, 272, 295, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу, Державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Кримсько-Чорноморського округу Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу Бец Максима Дмитровича про скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову № 000368 від 06.08.2019 р. Державної екологічної інспекції Кримсько-Чорноморського округу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення в розмірі 765 грн.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765 грн. - закрити.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

ГОЛОВУЮЧИЙ І.А.МАЗУН