Справа № 522/9577/18
Суддя: Домусчі Л. В.
Дата ухвалення: 2019-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/9577/18
Провадження 2-а/522/676/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - Домусчі Л.В.,

при секретарі судового засідання - Вадуцкої В.І.,

розглянувши у судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контрою Одеської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, поновлення строку,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , 31.05.2018 року звернулась до Приморського районного суду м. Одеси із позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, відповідно до якої просила поновити строк на звернення до суду із позовною заявою, скасувати постанову № 081/16 від 09.12.2016 року винесену заступником начальника управління - начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно - будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Русланом Костянтиновичем, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 7, 12 статті 96 КУпАП.

В обґрунтування позовної заяви, позивачка та її представник зазначили, що позивач отримала оскаржувану постанову лише 16.05.2018 року при ознайомлені із матеріалами виконавчого провадження № 56034631. Після того, як позивачу стало відомо про винесення оскаржуваної постанови позивачу стало відомо наступні обставини.

На підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 24ДАБК від 04.10.2016 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (вх. № 01-8/527-вх від 07.11.2016 року) відповідачем було видано направлення для проведення позапланової перевірки №000181 від 23.11.2016 року, відповідно до якого було направлено заступника начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітеклтурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича для здійснення позапанової перевірки реконструкції приміщень квартир АДРЕСА_2 і АДРЕСА_1 з їх об`єднанням та приєднанням частини парадної житлового будинку за адресою : АДРЕСА_1 . Направлення №000181 від 23.11.2016 року позивачу поштою не надсилалось та не надавалось особисто. Вказана в направленні №000181 від 23.11.2016 року особа не зверталася до позивачки для забезпечення доступу до належної квартири та не здійснювала жодного обстеження вказаної квартири.

Представник позивача зазначає, що позивач не була обізнана про події, описані в постанові № 081/16 від 09.12.2016 року. В оскаржуваній постанові відсутні дані про їх направлення поштою, поштова квитанція відповідачем суду не надана. В акті та протоколі від 25.11.2016 року вказано примірник надіслано поштою 25.11.2016 року, відповідачем надана поштова квитанція № 294, повідомлення про отримання позивачем кореспонденції суду не надано.

З приводу результатів розгляду справи про адміністративне правопорушення, позивач повністю не погоджується зі змістом постанови, оскільки вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, за вчинення на неї накладеного адміністративного стягнення, а сама постанова винесена в порушення установленого законом порядку, що зумовило звернення із адміністративним позовом. Також, позивач та її представник просили поновити строк на звернення до суду із даним позовом.

Згідно з автоматизованою системою документообігу суду при розподілі справ між суддями вказану справу було розподілено на суддю Домусчі Л.В..

Ухвалою суду від 23.06.2018 р. прийнято до розгляду та відкрито провадження по справі.

До суду 25.07.2018 року надійшов відзив на позовну заяву, відповідно якого представник відповідача заперечує проти задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного. Органом державного архітектурно-будівельного контролю здійснено позапланову перевірку будівництва об`єкта за адресою: АДРЕСА_1 . Також, представник відповідача наголошує, що позивач була присутня під час здійснення такого заходу, відповідно була ознайомлена з матеріалами позапланової перевірки та надані документи, Інформаційна довідка з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна від 15.07.2016 року, технічний паспорт на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , від 08.07.2016 року, виготовлений ПП «ТОП.ПРОЕКТ». Надання вказаних документів слугує підтвердженням того, що позивач була присутня під час перевірки.

У ході проведення позапланової перевірки відповідачем встановлено порушення, а саме замовником будівництва ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з реконструкції приміщень квартир АДРЕСА_2 і АДРЕСА_1, нежитлового приміщення № 21 з їх об`єднанням та приєднанням частини коридору загального користування житлового будинку в одну квартиру по АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких видів робіт, та експлуатується об`єкт не прийнятий в експлуатацію, чим порушено ч. 1 та абз.2 ч. 2 ст. 36, а також ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

За результатами позапланової перевірки був складений акт від 25.11.2016 року, протокол про адміністративне правопорушення від 25.11.2016 року та виданий припис № 069/16 про усунення порушень вимог містобудівного законодавства у термін до 25.11.2016 року. Матеріали вказаної перевірки по причині відмови позивача в отримані були надіслані поштою, підтвердженням слугує відмітка про відправлення та чек про відправлення за номером відправлення № 294 від 25.11.2016 року.

09.12.2016 року у приміщенні Управління розглядалася справа про адміністративне правопорушення. За результатом розгляду справи була винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 081/16 передбаченого ч.7 ст.96 КпАП України, якою було визнано позивача винною у вчинені адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Ухвалою суду від 06.07.2018 р. до участі у справі було залучено в якості третьої особи на боці відповідача без самостійних вимог щодо предмета спору - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зіркове містечко».

08.11.2018 р. до суду надійшла відповідь на відзив та клопотання про виклик свідків від представника позивача.

Ухвалою суду від 19.03.2019 р. адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контрою Одеської міської ради, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Зіркове містечко» про визнання протиправною та скасування постанови, поновлення строку - залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 16.05.2019 року було скасовано Ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 19 березня 2019 року, справу направлено до Приморського районного суду м. Одеси для продовження розгляду.

У судовому засіданні 05.09.2019 року представник позивача підтримав заявлені вимоги з підстав викладених в позові та наполягав на їх задоволенні. Представник позивачки посилався на те, що оскаржувані документи були складені за відсутності позивачки та остання не була присутня при здійсненні відповідачем перевірки. Вказував, що позивачем не здійснювалась реконструкція квартири. Про існування оскаржуваної постанови дізнався лише 16.05.2018 року при ознайомлені із матеріалами виконавчого провадження № 56034631.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позову, підтримала наданий представником відзив на позов.

Представник третьої особи до суду не з`явився, про розгляд справи був сповіщений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 24ДАБК від 04.10.2016 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (вх. № 01-8/527-вх від 07.11.2016 року) відповідачем було видано направлення для проведення позапланової перевірки №000181 від 23.11.2016 року, відповідно до якого було направлено заступника начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремова Вячеслава Юрійовича для здійснення позапланової перевірки реконструкції приміщень квартир АДРЕСА_2 і АДРЕСА_1 з їх об`єднанням та приєднанням частини парадної житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . Направлення №000181 від 23.11.2016 року позивачу поштою не надсилалось та не надавалось особисто. Вказана в направленні №000181 від 23.11.2016 року особа не зверталася до позивачки для забезпечення доступу до належної квартири та не здійснювала жодного обстеження вказаної квартири.

Згідно акту складеного від 25.11.2016 року за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ОСОБА_1 , вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено, що замовником будівництва ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з реконструкції приміщень квартир АДРЕСА_2 і АДРЕСА_1, нежитлового приміщення № 21 з їх об`єднанням та приєднанням частини коридору загального користування житлового будинку в одну квартиру по АДРЕСА_1 , без отримання права на виконання таких видів робіт, чим порушено ч. 1 та абз. 2 ч. 2 ст. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 25.11.2016 року, за результатами перевірки, встановлено, ОСОБА_1 експлуатує квартиру АДРЕСА_1 , без відповідного документу, який би посвідчував введення реконструйованого об`єкту в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства, що є порушенням ч. 1 та абз.2 ч. 2 ст. 36, а також ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно припису про усунення порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.11.2016 року, який складений заступником начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Єфремовим Вячеславом Юрійовичем, винесено вимогу про усунення порушення вимог містобудівного законодавства у термін до 25.12.2016 року.

Відповідно до постанови № 081/16 від 09.12.2016 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 7 та частиною 12 статті 96 КпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500 грн.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна за індексним номером 63536678 від 15.07.2016 року право власності на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , загальною площею 119.1 квадратних метрів зареєстровано за ОСОБА_3 та ОСОБА_1 в рівних частках на підставі технічного паспорту від 08.07.2016 року, письмової згоди співвласників від 11.07.2016 року та висновку експерту Царичанської Л.В. від 08.07.2016 року.

Таким чином суд вбачає безпідставним посилання позивача на обставниу що реконструкцію ОСОБА_1 не здійснювала, оскільки саме за її замовленням виконувались будівельні роботи, пілся чого зареєстровано право власності на об`єкт, загальною площею 119.1 квадратних метрів .

При цьому, суд враховую, що в оскаржуваній постанові № 081/16 від 09.12.2016 року заступника начальника управління - начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича, відсутні дані про її направлення поштою та повідомлення про отримання позивачем кореспонденції суду не надано. В акті та протоколі від 25.05.2017 року прописано примірник надіслано поштою 25.11.2016 року, відповідачем надана поштова квитанція № 294, повідомлення про отримання позивачем кореспонденції суду не надано.

Відповідно до частин першої та другої ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 533 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок).

Суд погоджується із доводами представника позивача про порушення відповідачем процедури розгляду справ про адміністративне правопорушення, що призвело до позбавлення позивачки права на захист та доведення своєї невинуватості.

Відповідно до п.12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23 травня 2011 р. N 553: «Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством».

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року, визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 7 зазначеного Порядку позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю підставами для проведення якої є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до положень п.п.16, 17, 21 наведеного Порядку № 553 від 23.05.2011 року за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль реалізується, зокрема, шляхом проведення позапланової перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю без повідомлення відповідного суб`єкта містобудування.

У свою чергу, такий захід державного архітектурно-будівельного контролю повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом.

Разом з цим, відмова суб`єкта господарювання від ознайомлення з актом перевірки, приписом та протоколом, складеними за результатами вжитого заходу архітектурно-будівельного контролю, а так само від отримання примірників цих документів, не є перешкодою для їх складання та реалізації у відповідності до наведених положень Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року.

Таким чином суд констатує, що під час складання вищевказаних акту, припису та протоколу про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 , був порушений порядок їх розгляду, оскільки як підтверджено матеріалами справи, позивачка, не отримувала кореспонденцію, тобто не була належним чином повідомлена про розгляд протоколу, а тому була позбавлена можливості на свій захист.

Таким чином суд констатує, що вищевказані первинні документи перевірки (акт, припис та протокол), складені відносно ОСОБА_1 , в розумінні ст.ст.74,75,76 КАС України є неналежними, недопустимими та недостовірними доказами, та відхиляє їх.

Постановою Верховного суду України від 9 липня 2012 року по справі 5-Зкс11 встановлено, що, зважаючи на конкретні обставини справи, позивачка була позбавлена можливості належним чином ознайомитися з висунутим проти неї обвинуваченням та доказами, чим позбавило позивачку права на захист. За висновками Верховного суду, такі дії є порушенням конвенційних положень права на справедливий суд. Такі оцінки і висновки повністю узгоджуються з відповідними положеннями статей268і271 КУпАП, які гарантують особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, право на захист.

Згідно із частиною 1статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так у відповідності до п. 19 ч. 2ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 7ст.96КУпАП інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У ст. 280 КУпАП України визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на незабезпечення прав Позивача суд також констатує факт порушення права останньої бути присутньої під час перевірки, перевіряти документи інспекторів та їх повноваження, користуватись правовою допомогою адвоката (право на захист), надавати свої заперечення та зауваження, робити фото та відео фіксацію процесу перевірки та надавати письмові пояснення.

Відповідно до ст.251 КУпАП: «Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.»

Як вбачається із оскаржуваної постанови, що інших матеріалів (доказів) окрім акту перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення Відповідачем під час розгляду адміністративного провадження досліджено не було, відсутня фото та відеофіксація процесу проведення перевірки, немає жодних свідків адміністративного правопорушення, не було залучено представників органів державної влади та місцевого самоврядування, що свідчить про необ`єктивність та однобічність адміністративного провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП: «Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.»

Згідно до вимог ст. 278 КУпАП серед іншого Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

Відповідно до ст. 280 КУпАП: «Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.».

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між тим зазначених вимог відповідачем не виконано.

Відповідач під час розгляду справи про адміністративне правопорушення від 09.12.2016 року не виконав вищевказані вимоги чинного законодавства. Так, в порушення ст. ст.268,277-2,278, КУпАП, Відповідач приступив до розгляду вищевказаної справи про адміністративне правопорушення навіть не сповістивши належним чином Позивачку про час і місце їх розгляду. Таким чином за відсутності належного повідомлення Позивачки про розгляд справи про адміністративне правопорушення Відповідач не мав право розглядати відповідні адміністративні матеріали складені відносно Позивачки, тобто діяв з перевищенням наданих йому владних повноважень та не забезпечив позивачку передбачений законом права щодо повідомлення про розгляд справи відносно неї, та її право на пояснення та захист щодо обвинувачення.

Суд зазначає, що під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеній особі у письмовому вигляді, а й отримання нею відомостей, які мають бути їй повідомлені.

Отже, за загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Вказаний висновок щодо змісту терміну «повідомлення» зроблено Верховним судом України у постанові від 17.04.2014 року у справі №6-143цс14.

З огляду на це суд констатує, що Позивачку було позбавлено можливості належним чином ознайомитися з висунутим проти неї обвинуваченням та доказами, чим позбавило їх права на захист.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протоколи про адміністративне правопорушення та винесено постанови у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправними та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Згідно до ч. 2ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцієюта законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно дост.9КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів

Відповідно до ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства є обов`язковість рішень суду

Таким чином, суд вважає, що Відповідачем не доведено правомірність своїх дій по винесенню оскаржуваної Позивачем постанов про накладення адміністративного штрафу, тому в цій частині позов задовольняє.

Згідно вимог ст. 289 КУпАП, скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.1ст.123КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позивач звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного ним строку звернення до суду. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивачка не отримувала оскаржувані постанови поштою, а дізналась про оскаржувану постанову лише 16.05.2018 року, після того, як її представник ознайомився із матеріалами виконавчого провадження № 56034631, тому суд вважає за можливе поновити позивачці пропущений строку звернення до суду з відповідним позовом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 19, 55 Конституції України, ст. 9, 23, 33, 245, 247, 256, 268, 276-278, 280, 287, 293, 295 КУпАП, ст.ст. 3, 5-14, 19-20, 72-77, 122-123, 241-246 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контрою Одеської міської ради (, місцезнаходження: м. Одеса, вул. Черняховського, 6) про визнання протиправною та скасування постанови, поновлення строку - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання АДРЕСА_1 ) строк на звернення до суду із позовом до оскарження постанови.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контрою Одеської міської ради №081/16 від 09.12.2016 року про накладення на ОСОБА_1 штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 8500 грн..

Рішення може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів в строк після отримання рішення суду.

Суддя: Л.В. Домусчі