Справа № 280/2748/19
Суддя: Кисіль Роман Валерійович
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 року 15:38Справа № 280/2748/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі судді Киселя Р.В., за участю секретаря судового засідання Мащенко Д.В.,

представників:

позивача Маркової С.Ю.,

відповідачів Короткова О.С.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КВК» (вул. Радянська, буд. 34, м. Запоріжжя, 69063) до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (вул. Чернишевського, буд. 26, м. Мелітополь, Запорізька область, 72312) про скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

06.06.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «КВК» (далі - позивач) до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (далі - відповідач), в якій позивач просить суд: скасувати постанову №8 від 14.11.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати постанову №9 від 14.11.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати постанову №10 від 14.11.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; скасувати постанову №11 від 14.11.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Крім того, позивач просить судові витрати покласти на відповідача.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що оскаржувані постанови прийняті з істотним порушенням прав позивача, які полягали у порушені процедури здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю. Перешкоджань у допуску на об'єкт будівництва, з приводу чого прийняті оскаржувані постанови, не було.

Ухвалою від 11.06.2019 позов був залишений без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків позову.

19.06.2019 від позивача до суду надійшла заява на усунення недоліків позову.

Ухвалою від 20.06.2019 у справі відкрите спрощене позовне провадження, судове засідання призначене на 10.07.2019.

05.07.2019 від відповідача до суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач зазначає, що заходи державного архітектурно-будівельного контролю проведені відповідачем із дотриманням нормативних актів. Оскільки у визначений для проведення перевірки час уповноважений представник позивача не прибув, документи, необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, не надав, відомості про поважні причини недопуска до перевірки не зазначив, на об'єкті перевірки був відсутній, то відповідачем були прийняті оскаржувані постанови. Просить відмовити у задоволенні позову.

У судовому засіданні 10.07.2019 оголошувалась перерва до 22.07.2019.

12.07.2019 від позивача до суду надійшла відповідь на відзив відповідача, до якої були додані договори позивача із ТОВ «Стройград стар», на відсутність яких відповідач послався у відзиві на позов.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі, представник відповідача заперечив проти позову.

У судовому засіданні 22.07.2019 було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, дослідивши матеріали справи та її обставини, суд встановив наступне.

Між позивачем та ТОВ «Стройград стар» були укладені договори №51 від 09.08.2018, №52 від 14.08.2018, №53 від 03.09.2018 та №54 від 06.09.2018 на виконання проектно-вишукувальних робіт по об'єктах «Реконструкція жилого дому» по вул. Інтеркультурна, 92, 94, 100 та 102 в м. Мелітополі Запорізької області.

Крім того, між позивачем та ТОВ «Стройград стар» були укладені договори №51/1 від 16.08.2018, №52/1 від 28.08.2018, №53/1 від 07.09.2018 та №54/1 від 12.09.2018 авторського нагляду щодо виконання будівництва об'єктів «Реконструкція жилого будинку» по вул. Інтеркультурна, 92, 94, 100 та 102 в м. Мелітополі Запорізької області. Відповідними наказами ТОВ «Стройград стар» призначена особа для здійснення авторського нагляду за реконструкцією зазначених об'єктів будівництва.

Позивачем відповідачу були подані повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об'єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з незначними наслідками (СС1), щодо реконструкції житлових будинків по вул. Інтеркультурна, буд. 92, 94, 100 та 102 в м. Мелітополі, які були зареєстровані відповідачем 16.10.2018 за номерами ЗП28, ЗП31, ЗП22 та ЗП64 відповідно.

На підставі наказів відповідача від 17.10.2018 №56, 57, 58 та 59 відповідачем були видані направлення №101, 102, 103 та 104 для проведення позапланових заходів на об'єктах будівництва «Реконструкція житлового будинку» за адресами в м. Мелітополі: вул. Інтеркультурна, буд. 92, 94, 100 та 102 з 29.10.2018 по 09.11.2018.

18.10.2018 в адресу позивача відповідачем був надісланий лист №11-16/231, відповідно до якого позивача було запрошено 29.10.2018 на 10-00 прибути за місцезнаходженням відповідача із документами щодо об'єктів будівництва, яке 19.10.2018 було надіслано позивачу. До листа були додані направлення на проведення позапланового заходу.

З листа ТОВ «Стройград стар», який надійшов відповідачу 22.10.2018, відповідачем було встановлено, що з зазначеним у повідомленнях проектувальником ТОВ «Стройград стар» позивачем не було укладено договорів на проектування та на здійснення авторського нагляду.

30.10.2018 співробітниками відповідача були складені акти, якими встановлено, що позивач не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва в м. Мелітополі по вул. Інтеркультурна, буд. 92, 94, 100 та 102.

30.10.2018 співробітниками відповідача були складені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно позивача, якими встановлено порушення п. 1 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню, ч. 1 п. 11, ч. 1 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 - суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов'язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкт будівництва «Реконструкція житлового будинку» за адресою в м. Мелітополі: по вул. Інтеркультурна, буд. 92, 94, 100 та 102. Визначено, що відповідальність за це порушення передбачена п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності». Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 14 год. 00 хв. 07.11.2018 у приміщенні відповідача.

Листом від 01.11.2018 №11-16/239 відповідач повідомив позивача про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 07.11.2018 о 14 год 00 хв. та про необхідність прибуття за місцезнаходженням відповідача. До листа були додані протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 30.10.2018 та акти про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для виконання покладених на них функцій.

Лістом від 08.11.2018 №11-16/245 відповідач поінформував позивача про відкладення розгляду справи про правопорушення в сфері містобудівної діяльності, у зв'язку з неявкою позивача, на 14.11.2018 на 14-00 год.

Постановами від 14.11.2018 №8, 9, 10 та 11, прийнятими начальником відповідача за наслідками розгляду матеріалів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штрафи по 55230,00 грн.

Листом від 19.11.2018 позивач звернувся до департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області із заявою про здійснення позапланової перевірки на предмет дотримання відповідачем законодавства у сфері містобудівної діяльності під час здійснення заходів державного архітектурно-будівного контролю щодо об'єкта будівництва «Реконструкція житлового будинку» за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Інтеркультурна, 92, 94, 100, 102, замовником будівництва яких є позивач.

Листом від 06.02.2019 №1008-23.3/398 департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області поінформував позивача про те, що за результатами проведеної перевірки встановлено, що посадовими особами відповідача під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю порушено п. 9, п. 16, п. 17, п. 18 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, п. 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 та ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд виходить з наступного.

Частиною 2 ст. 2 КАС України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За приписами частин 1-3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта;

4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об'єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб'єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов'язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об'єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

На одному об'єкті будівництва, який є предметом державного архітектурно-будівельного контролю, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також складання протоколів про вчинення правопорушень та накладення штрафів можуть стосуватися кількох суб'єктів містобудування.

Частиною 7 статті 41 зазначеного Закону визначено, що постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

Згідно із ч. 9 ст. 41 цього Закону суб'єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 2 частини 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» визначено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за - недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В ході судового розгляду представник відповідача пояснив, що у зв'язку із неприбуттям представника позивача до відповідача у визначений час для проведення позапланового заходу, ненаданні необхідних документів щодо об'єктів будівництва, відбувся недопуск посадових осіб відповідача до перевірки. Недопущення на об'єкти будівництва полягало у відсутності уповноважених осіб позивача на цих об'єктах. Перешкоди у доступі посадових осіб відповідача на об'єкти будівництва позивачем не створювались.

Отже, з пояснень представника відповідача судом встановлена відсутність факту недопущення 30.10.2018 позивачем посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об'єкти будівництва. Крім того, матеріали справи не містять доказів звернення відповідача до позивача щодо забезпечення проведення посадовими особами перевірки об'єктів будівництва 30.10.2018. З матеріалів справи вбачається, що представника позивача було викликано на 29.10.2018 у приміщення в якому розташовується відповідач.

Відтак, за відсутності події правопорушення оскаржувані постанови відповідача є протиправними, а тому їх необхідно скасувати.

Крім того, суд зазначає, що Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» не передбачена відповідальність за недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до перевірки, тому суд не приймає посилання відповідача на те, що в даному випадку відбулось недопущення до перевірки.

Також суд зазначає, що за приписами п. 10 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Тобто, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності складається за наслідками складання акту перевірки суб'єкта містобудування. В даному випадку акт перевірки не складався.

Згідно із п.п. 19-21 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244, доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з'ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб'єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Оскільки на час прийняття оскаржуваних постанов акт перевірки позивача був відсутній, тобто порушений порядок складання протоколу про правопорушення в сфері містобудівної діяльності, подія недопущення на об'єкт будівництва не відбулась (посадові особи відповідача мали вільний доступ на об'єкт будівництва), то у посадової особи відповідача, яка приймала оскаржувані постанови, були відсутні правові підстави для притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Під час звернення до суду з даним позовом, позивачем було сплачено судовий збір в сумі 7648,00 грн., який слід стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області, чиїм структурним підрозділом є відповідач.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «КВК» (вул. Радянська, буд. 34, м. Запоріжжя, 69063) до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Мелітопольської міської ради (вул. Чернишевського, буд. 26, м. Мелітополь, Запорізька область, 72312) про скасування постанов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати постанови начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області Короткова Олександра Сергійовича від 14.11.2018 №8, №9, №10 та №11 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якими Товариство з обмеженою відповідальністю «КВК» визнане винним у вчиненні порушення, передбаченого п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладені штрафи по 55230 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області (вул. Михайла Грушевського, буд. 5, м.Мелітополь, Запорізька область, 72312, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «КВК» (вул. Радянська, буд. 34, м. Запоріжжя, 69063, ) сплачений судовий збір у сумі 7648,00 грн. (сім тисяч шістсот сорок вісім гривень 00 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлений 09.09.2019.

Суддя Р.В. Кисіль