Справа № 640/11315/19
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2019-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

06 вересня 2019 року м. Київ № 640/11315/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючої судді - Добрівської Н.А.,

розглянувши клопотання про розгляд справи за участю сторін в адміністративній справі

за позовом ОСОБА_1
до Міністерства юстиції України
про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Міністерства юстиції України, в якому просив:

- визнати протиправними дії Міністерства юстиції України ((як правонаступника ДПтС України) щодо не підготування та не подання до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за посадою заступника Голови ДПтС України (з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років та наступних додаткових видів грошового забезпечення: надбавка як державному експерту з питань таємниць надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за інтенсивність служби, премія ) для перерахунку пенсії;

- 2. Зобов`язати Міністерство юстиції України (як правонаступника ДПтС України) підготувати та подати до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 за посадою заступника Голови ДПтС України (з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням. відсоткової надбавки за вислугу років та наступних додаткових видів грошового забезпечення: надбавка як державному експерту з питань таємниць надбавка за службу в умовах режимних обмежень, надбавка за інтенсивність служби, премія) для перерахунку пенсії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження.

Через канцелярію подано представником відповідача клопотання від 08.08.2019 року про розгляд справи з викликом сторін.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.

У п.2 ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Відповідно до ч.4 ст.260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Згідно з ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Ахеп v. Germany", заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення Кодексу адміністративного судочинства України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Врахувавши зміст клопотання представника відповідача, матеріалів справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за участю сторін та приходить до висновку, що в задоволенні клопотання має бути відмовлено.

Водночас, судом при вирішенні спору по суті будуть враховані письмові доводи учасників справи та надані ними докази.

Керуючись ст.ст. 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Міністерства юстиції України про розгляд справи з участю сторін відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили відповідно до ч.1 ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя: Н.А. Добрівська