Справа № 280/1555/19
Суддя: Калашник Юлія Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

27 серпня 2019 року (11 год.45 хв.)Справа № 280/1555/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Калашник Ю.В., секретар судового засідання Стовбур А.Ю.,

за участю представників: позивача Кокіна А.Ж., відповідача Головачової К.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріждомнаремонт» (69039, м. Запоріжжя, вул. Волгодонська, буд. 13, 4) до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (69032, м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 25, ) про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

08.04.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріждомнаремонт» (далі позивач або ТОВ «Запоріждомнаремонт») до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (далі відповідач або ГУ Держпраці у Запорізькій області), в якому позивач просить: визнати протиправною та скасувати постанову від 12.03.2019 №ЗП591/565/АВ/П/ТД-1ФС.

На обґрунтування позовних вимог позивач посилається на порушення порядку проведення перевірки, оскільки як вбачається із направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 185 від 07.02.2019, інспекційне відвідування проводилося на підставі наказу про проведення інспекційного відвідування № 245 від 31.01.2019, однак зазначений наказ позивачу для ознайомлення пред`явлений не був, з яких підстав призначена перевірка позивачу не відомо. Разом з цим, що під час інспекційного відвідування ТОВ «Запоріждомнаремонт» було встановлено, що 9 осіб допущено до роботи без укладення трудових договорів, що порушує вимоги ч.1, 3 ст. 24 КЗпП України, а саме: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , однак перевіряючим під час проведення інспекційного відвідування були надані для ознайомлення договори підряду, які укладені із зазначеними особами, а також були надані пояснення, що вказані 9 осіб не перебувають з ТОВ «Запоріждомнаремонт» в трудових відносинах, з ними існують цивільно-правові договірні відносини, тому застосування ч. 1, З ст. 24 КЗпП України є протиправним. Також були надані акти приймання-передачі виконаних робіт за договорами підряду. Проте, перевіряючими в Акті було зроблено незаконний висновок про те, що вказані правовідносини мають ознаки трудових. Звертає увагу суду на те, що умови цивільних договорів із вищезазначеними особами чітко встановлюють, що підрядники виконують роботи на свій ризик, самостійно організовують виконання робіт, не підпорядковуються правилам внутрішнього трудового розпорядку ТОВ «Запоріждомнаремонт». Підрядники не входили до штату позивача, що підтверджується штатним розкладом, облік їх робочого часу позивачем не здійснювався, що вказує на відповідність відносин між підрядниками та позивачем ознакам цивільно-правового договору. Тож, кваліфікувати цивільно-правові відносини як трудові, зобов`язувати підприємство та фізичну особу укладати трудовий договір, коли між ними фактично існують відносини іншого характеру, або ж визнати наявний між ними договір недійсним не входить до компетенції ГУ Держпраці у Запорізькій області. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою суду від 09.04.2019 відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче засідання на 07.05.2019.

Ухвалою суду від 09.04.2019 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріждомнаремонт» зупинено дію постанови Головного управління Держпраці у Запорізькій області від 12.03.2019 №ЗП591/565/АВ/П/ТД-1ФС про накладення на Товариство з обмеженою відповідальністю «Запоріждомнаремонт» штрафу у розмірі 1 126 710,00 грн.

07.05.2019 у підготовчому засіданні оголошено перерву до 22.05.2019.

У період з 20.05.2019 по 29.05.2019 суддя Калашник Ю.В. була відсутня на роботі, що підтверджується відповідною довідкою Запорізького окружного адміністративного суду вих. № 02-35/19/42 від 28.05.2019.

У зв`язку із відсутністю судді Калашник Ю.В., підготовче засідання 20.05.2019 перенесено на 25.06.2019 о 10:30, про що повідомлено учасників справи.

Протокольною ухвалою суду від 25.06.2019 закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи по суті на 25.06.2019.

25.06.2019 у судовому засіданні оголошено перерву до 22.07.2019.

Ухвалою суду від 24.07.2019 провадження у справі зупинено до 27.08.2019.

Ухвалою суду від 27.08.2019 провадження у справі поновлено.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та надав пояснення, аналогічні викладеним у адміністративному позові.

Представник відповідача позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позов (вх. № 16060 від 22.04.2018). З посиланням на п. 5 ч. 6 Порядку № 295 за результатами аналізу, отриманої з ГУ ПФУ у Запорізькій області від 02.04.2018 № 10115-08, відповідачем винесено наказ № 245 від 31.01.2018 про проведення інспекційного відвідування позивача. На підставі наказу оформлено направлення № 41 від 31.01.2018. Під час здійснення інспекційного відвідування відповідачем встановлено порушення ТОВ «Запоріждомнаремонт» ч. 1,3 ст. 24 КЗпП України, а саме: 9 осіб допущено до роботи без укладення трудових договорів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 відповідно до укладених договорів, прийняли на себе зобов`язання виконати будівельно-монтажні роботи по будівництву електрофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу. Звертає увагу суду на той факт, що вбачається масовий набір працівників на виконання ідентичної роботи на одній і тій самій території.

При цьому, кожен з договорів із кожною із зазначених осіб укладався тричі -03.09.2018, 03.10.2018, 05.11.2018. При цьому залишається незрозумілим той факт, що договори від 03.10.2018 укладалися строком «у будь-якому випадку до 31.12.2018», були укладені договори на виконання аналогічної роботи ще й 05.11.2018 строком до 28.12.2018, хоча строк дії договорів від 03.10.2018 на той момент ще не закінчився. В укладених договорах відсутні норми витрат матеріалу, строки повернення його залишку та основних відходів. Вартість виконаних робіт кожним із робітників, відповідно до актів виконаних робіт складає 3723,00 грн., кошти сплачувались раз на місяць у фіксованій сумі. Виходячи з вищевикладеного, відносини, які складаються між виконавцем та замовником передбачають виконання роботи на постійній основі у певний проміжок часу та мають на меті саме процес праці, що характеризує відносини, що склалися, саме як трудові. Також зауважує, що вищезазначені особи виконували будівельно-монтажні роботи, які є роботами з підвищеною небезпекою, на виконання яких необхідно отримати спеціальний дозвіл. Саме тому, в разі виконання таких робіт на умовах цивільного договору, на виконання ст.837 ЦК України, у виконавців мали бути необхідні дозволи, проте їх, у даному випадку матеріали справи не містять. Таким чином, ГУ Держпраці у Запорізькій області, діяло на підставі, межах повноважень та у спосіб, що прямо передбачений законодавством України. Прийняте рішення є законним, обґрунтованим та відповідає вимогам закону. З урахуванням вищезазначеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Сторони під час розгляду справи у судовому засіданні повідомили, що ними надано всі необхідні документи для вирішення спору по суті.

Враховуючи норми ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС України), у судовому засіданні 27.08.2019 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Вислухавши пояснення представника позивача, заперечення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ «Запоріждомнаремонт» () є юридичною особою, яка зареєстрована 25.06.2018 (номер запису: 1 044887). Види діяльності: Код КВЕД 28.91 Виробництво машин і устатковання для металургії; Код КВЕД 25.11 Виробництво будівельних металевих конструкцій і частин конструкцій; Код КВЕД 25.62 Механічне оброблення металевих виробів; Код КВЕД 42.99 Будівництво інших споруд, н. в. і. у.; Код КВЕД 43.11 Знесення; Код КВЕД 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику; Код КВЕД 43.21 Електромонтажні роботи; Код КВЕД 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; Код КВЕД 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи; Код КВЕД 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; Код КВЕД 43.91 Покрівельні роботи; Код КВЕД 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у.; Код КВЕД 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; Код КВЕД 46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками; Код КВЕД 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами; Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; Код КВЕД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; Код КВЕД 33.12 Ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення (основний); Код КВЕД 33.19 Ремонт і технічне обслуговування інших машин і устатковання; Код КВЕД 33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання; Код КВЕД 42.21 Будівництво трубопроводів.

У період з 11.02.2019 по 18.02.2019, інспектором праці ГУ Держпраці у Запорізькій області Бохан Н.В., проведено інспекційне відвідування ТОВ «Запоріждомнаремонт» (), за результатами якого складено Акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю № ЗП591/565/АВ від 18.02.2019 (а.с.13-19).

Як зафіксовано в акті, під час інспекційного відвідування виявлені такі порушення законодавства:

1) ч. 1,3 ст. 24 КЗпП України, а саме: 9 осіб допущено до роботи без укладення трудових договорів: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

ОСОБА_10 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 протягом вересня листопада 2018 року відповідно до укладених договорів, прийняли на себе зобов`язання виконати будівельно-монтажні роботи по будівництву електрофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу.

ОСОБА_9 протягом січня 2019 року прийняв на себе зобов`язання виконати будівельно-монтажні роботи по будівництву комплексу машин безперервного литття заготовок №4 на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою: м. Маріуполь, Донецької обл., вул. Левченка 1.

Зазначені дії є процесом праці, не вказується кінцевий результат наданих послуг із зазначенням кількісних і якісних показників, після досягнення (виконання) яких договір вважається виконаним і дія його припиняється. Тобто, не мають на меті досягнення кінцевого результату.

Так, наприклад із вищевказаними особами у жовтні 2018 року підписані Договори підряду, які діяли до моменту його остаточного виконання сторонам, але в будь- якому випадку до - 31.12.2018. Оплата виконаних робіт здійснювалась на підставі актів приймання-передачі. Роботи у жовтні були виконані, що підтверджується відповідними актами. Проте, у листопаді 2018 року з ними були підписані нові Договори підряду на виконання цих же робіт. Договори, які були підписані у листопаді 2018 року з ОСОБА_2 , ОСОБА_11 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 діють до 28.12.2018.

Вищезазначені особи виконували трудові функції, які передбачають виконання робіт за посадами (професіями) «Монтажник з монтажу сталевих і залізобетонних конструкцій». Дана професія передбачена Класифікатором професій ДК 6113:17530, затвердженим наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327 (зі змінами), код професії за КП 7214. Зазначені роботи свідчать про процес праці, що притаманне трудовим відносинам.

Вартість виконаних робіт ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 протягом вересня листопада 2018 року складає 3723 грн.

Вартість виконаних робіт ОСОБА_9 протягом січня 2019 року складає 4173 грн. Таким чином, оплачується процес праці, сума оплати не залежить від обсягу робіт, що притаманно трудовим відносинам.

З ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,. ОСОБА_12 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 у вересні-листопаді 2018 року укладались договори підряду про виконання робіт. Тобто, договори про надання послуг мають постійний, систематичний характер праці.

ОСОБА_13 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 протягом жовтня листопада 2018 року та січня 2019 року прийняли на себе зобов`язання виконати будівельно-монтажні роботи по будівництву комплексу машини безперервного лиття заготовок №4, на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою: вул. Левченка, 1, м. Маріуполь Донецької обл.

Зазначені дії є процесом праці, не вказується кінцевий результат наданих послуг, із зазначенням кількісних і якісних показників, після досягнення (виконання) яких договір вважається виконаним і дія його припиняється.

Тобто, не мають на меті досягнення кінцевого результату. Вищезазначені особи виконували трудові функції, які передбачають виконання робіт за посадами (професіями) «Монтажник з монтажу сталевих і залізобетонних конструкцій». Дана професія передбачена Класифікатором професій ДК 6113:17530, затвердженим наказом Держспоживстандарту України від 28.07.2010 № 327 (зі змінами), код професії за КП 7214. Зазначені роботи свідчать про процес праці, що притаманне трудовим відносинам.

Вартість виконаних робіт протягом жовтня-листопада 2018 року ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 складає - 3723 грн.

Вартість виконаних робіт протягом січня 2019 року ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , складає - 4173 грн. Таким чином, оплачується процес праці, сума оплати залежить від обсягу робіт, що притаманно трудовим відносинам.

Відповідно до затвердженого штатного розкладу підприємства від 01.11.2018, який діяв на момент укладання договорів із вищевказаними особами, вакантною була одна посада - монтажника з монтажу сталевих та залізобетонних конструкцій.

Відповідно до наданого штатного розкладу підприємства від 01.01.2019, який діяв на момент укладання договорів з вищезазначеними особами вакантними були дві посади - монтажника з монтажу сталевих та залізобетонних конструкцій. Отже, за наявної вільної даної посади у штатному розписі прийняття на роботу для виконання зазначених робіт має здійснюватися відповідно до вимог трудового законодавства, тобто укладатися трудовий договір.

Відповідно до ч. 3 ст. 837 ЦК України, для виконання окремих видів робіт установлених законом, підрядник (субпідрядник) зобов`язаний одержати спеціальний дозвіл.

Будівельно-монтажні роботи відносяться до робіт підвищеної небезпеки, а виконувати такі роботи на підставі договору підряду має право лише той підрядник, який одержав відповідний дозвіл згідно з Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 р. № 1107.

Відповідно до наданих документів ТОВ «Запоріждомнаремонт» має відповідний дозвіл № 407.18.23 (діє з 20.08.2018 по 20.08.2023). Проте, відсутні дозволи на виконання зазначених робіт у фізичних осіб, залучених підприємством за договорами підряду про виконання робіт.

До виконання робіт підвищеної небезпеки допускаються особи, які не мають відповідних дозволів, передбачених чинним законодавством.

Керівником підприємства, до виконання робіт підвищеної небезпеки допущені: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які не мають відповідних дозволів, передбачених чинним законодавством (для інспекційного відвідування документів підтверджуючих не надано).

В порушення частини 1, 3 статті 24 КЗпП України ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 допущені до роботи без укладання трудового договору та повідомлення органі» фіскальної служби про прийняття його на роботу.

Директор ТОВ «Запоріждомнаремонт» був ознайомлений з актом перевірки, про що у акті міститься відповідний запис.

На підставі висновків Акту та вказаних порушення відповідачем 18.02.2019 винесено припис №ЗП591/565/АВ/П (а.с.20), яким позивача зобов`язано, серед іншого усунути порушення вимог ч. 1,3 ст. 24 КЗпП України у строк до 01.04.2019.

12.03.2019 заступником начальника прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ЗП591/565/АВ/П/ТД-1ФС, якою до позивача відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України накладено штраф у розмірі 1 126 710,00 грн. (а.с.22-23).

Вважаючи прийняту відповідачем постанову про накладення штрафу протиправною, позивач звернувся до суду із даним позовом про її скасування.

Проаналізувавши наявні матеріали та фактичні обставини справи, дослідивши і оцінивши надані докази в їх сукупності, заслухавши пояснення представників сторін, суд вважає, що позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню виходячи з наступного.

Статтею 259 Кодексу законів про працю України передбачено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) (надалі Порядок № 295, був чинний на момент проведення інспекційного відвідування).

У відповідності до приписів пунктів 2, 3 Порядку № 295, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці. Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження). Контрольні повноваження інспектора праці підтверджується службовим посвідченням встановленої Мінсоцполітики форми, що видається Держпраці.

Відповідно до пп.3 п.5 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

Суд зазначає, що в наказі на проведення інспекційного відвідування відповідачем зазначено підставу його проведення, а саме підпункт 36пункту 5 Порядку №295.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 295 інспекційні відвідування проводяться:

1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;

2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;

3) за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту;

4) за рішенням суду, повідомленням правоохоронних органів про порушення законодавства про працю;

5) за повідомленням посадових осіб органів державного нагляду (контролю), про виявлені в ході виконання ними контрольних повноважень ознак порушення законодавства про працю;

6) за інформацією, зокрема, Пенсійного фонду України та його територіальних органів про: - роботодавців, які нараховують заробітну плату менше мінімальної; - роботодавців, у яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу; - роботодавців, у яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилась на 20 і більше відсотків; - працівників, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року; - роботодавців, у яких стосовно працівників відсутні нарахування заробітної плати у звітному місяці (відпустка без збереження заробітної плати без дотримання вимог Кодексу Законів про працю України та Закону України "Про відпустки"); - роботодавців, у яких протягом року не проводилась індексація заробітної плати або сума підвищення заробітної плати становить менше суми нарахованої індексації; - роботодавців, у яких 30 і більше відсотків працівників працюють на умовах цивільно-правових договорів; - роботодавців з чисельністю 20 і більше працівників, у яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників.

З матеріалів справи судом встановлено, що підставою проведення інспекційного відвідування слугувало надходження до ГУ Держпраці у Запорізькій області листа Головного управління ДФС в Запорізькій області вих. № 23229/04 від 30.11.2018.

Таким чином, твердження позивача про відсутність законних підстав для проведення інспекційного відвідування є необґрунтованими.

Слід зазначити, що відповідно до пункту «с» статті 15 Конвенції Міжнародної організації праці 1947 року № 81 з урахуванням винятків, які можуть бути передбачені національним законодавством, інспекторам праці слід вважати абсолютно конфіденційним джерело будь-якої скарги, доведеної до їхнього відома, на недоліки або порушення правових норм і утримуватися від повідомлення роботодавцю або його представнику про те, що інспекційне відвідування було проведене у зв`язку з отриманням такої скарги.

Також, відповідно до пункту «с» статті 12 Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право здійснювати будь-який огляд, перевірку, чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються.

Згідно з підпунктом «а» частини 1 статті 12 Конвенції МОП №81 1947 року інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право безперешкодно, без попереднього повідомлення і в будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке підлягає інспекції.

Згідно з пунктом 8 Порядку № 295, про проведення інспекційного відвідування з питань виявлення неоформлених трудових відносин інспектор праці повідомляє об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі, якщо тільки він не вважатиме, що таке повідомлення може завдати шкоди інспекційному відвідуванню.

З аналізу зазначеної норми, суд приходить до висновку, що якщо перевірка стосується виявлення неоформлених трудових відносин, то погодження з об`єктом відвідування не є обов`язковим. Більш того, про таке відвідування відповідач мав право не повідомляти.

Суд зазначає, що відповідно до ч.5 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

З вищевикладених правових норм слідує, що документами, якими має бути забезпечений інспектор праці під час інспекційного відвідування є службове посвідчення та направлення на здійснення контрольного заходу. Оскільки, позивач допустив до проведення інспекційного відвідування інспектора, суд доходить висновку, що позивача було ознайомлено із службовим посвідченням та направленням.

Отже, суд зазначає, що у разі якщо позивач вважав, що відповідачем порушено порядок призначення та проведення інспекційного відвідування, то відповідно мав право не допускати посадових осіб Держпраці до проведення інспекційного відвідування, проте таким правом позивач не скористався.

В свою чергу, допуск посадових осіб ГУ Держпраці у Запорізькій області до проведення перевірки невілює допущені процедурні порушення, а предметом розгляду адміністративної справи повинні бути результати інспекційного відвідування, а саме постанова про накладення штрафу.

Щодо встановленого порушення ч.1, 3 ст.24 КЗпП України, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 259 Кодексу законів про працю України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Державна служба України з питань праці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб (пункт 1 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96 Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення № 96).

Згідно з підпунктом 6 пункту 4 вказаного Положення № 96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Пунктом 7 Положення № 96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877-V).

Згідно зі статтею 1 вказаного Закону № 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Частиною третьою статті 6 Закону № 877-V передбачено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Згідно з частиною п`ятою статті 7 Закону № 877-V, перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання. Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

Постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 295 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, який визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) (надалі Порядок № 295).

У відповідності до приписів пунктів 2, 3 Порядку № 295, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці. Інспекторами праці є посадові особи Держпраці та її територіальних органів, виконавчих органів рад (далі - органи контролю), посадовими обов`язками яких передбачено повноваження щодо здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - контрольні повноваження). Контрольні повноваження інспектора праці підтверджується службовим посвідченням встановленої Мінсоцполітики форми, що видається Держпраці.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 295, у разі створення об`єктом відвідування перешкод у діяльності інспектора праці (відмова у допуску до проведення відвідування (ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; перешкода в реалізації інших прав, передбачених пунктом 11 цього Порядку), відсутності об`єкта відвідування або уповноваженої ним особи за місцезнаходженням (адресою, зазначеною в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, інших документах, що стали підставою для проведення відвідування), відсутності документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, складається акт про неможливість проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування із зазначенням відповідних причин, який за можливості підписується керівником об`єкта відвідування або іншою уповноваженою особою. Копія акта, зазначеного у пункті 16 цього Порядку, надсилається органам, яким підпорядкований об`єкт відвідування (за наявності), для вжиття заходів з усунення перешкод і забезпечення присутності об`єкта відвідування за своїм місцезнаходженням.

Згідно з підпунктом 54 пункту 4 Положення № 96, Держпраці відповідно до покладених на неї завдань накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Держпраці.

Статтею 265 КЗпП України передбачена відповідальність за порушення законодавства про працю.

Так, відповідно до частини другої вказаної статті КЗпП, юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі: фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недотримання встановлених законом гарантій та пільг працівникам, які залучаються до виконання обов`язків, передбачених законами України «Про військовий обов`язок і військову службу», «Про альтернативну (невійськову) службу», «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», - у десятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення; недопущення до проведення перевірки з питань додержання законодавства про працю, створення перешкод у її проведенні - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; вчинення дій, передбачених абзацом шостим цієї частини, при проведенні перевірки з питань виявлення порушень, зазначених в абзаці другому цієї частини, - у стократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення; порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати.

Кодекс законів про працю України регулює трудові відносини всіх працівників, сприяючи зростанню продуктивності праці, поліпшенню якості роботи, підвищенню ефективності суспільного виробництва і піднесенню на цій основі матеріального і культурного рівня життя трудящих, зміцненню трудової дисципліни і поступовому перетворенню праці на благо суспільства в першу життєву потребу кожної працездатної людини. Законодавство про працю встановлює високий рівень умов праці, всемірну охорону трудових прав працівників.

Відповідно до ст. 21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

А у цивільно-правових відносинах діє принцип свободи договору, тобто сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Натомість, у цивільно-правових відносинах діє принцип свободи договору, тобто сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

При цьому, Верховний Суд України у постанові від 04.07.2018 у справі №820/1432/17 висловив позицію, що фактичний допуск до роботи вважається укладенням трудового договору незалежно від того, чи було прийняття на роботу належним чином оформлене, якщо робота провадилась за розпорядженням чи з відома роботодавця.

Нормами ст. 24 КзпП України встановлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання такої форми є обов`язковим: при організованому наборі працівників; при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; при укладенні контракту; у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; при укладенні трудового договору з неповнолітнім (ст. 187 цього Кодексу); при укладенні трудового договору з фізичною особою; в інших випадках, передбачених законодавством України.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Натомість, цивільно-правовий договір - це угода між сторонами: громадянином і організацією (підприємством, тощо) на виконання першим певної роботи (а саме: договір підряду, договір про надання послуг тощо), предметом якого є надання певного результату праці.

Згідно із ст. 626 Цивільного кодексу України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 628 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.

Основною ознакою, що відрізняє цивільно-правові відносини від трудових, є те, що трудовим законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату. Виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик.

Тобто, предметом цивільно-правових договорів є результат праці, який підлягає вимірюванню у конкретних фізичних величинах, а не процес роботи.

Як встановлено судом, підставою для винесення спірної постанови слугувало те, що ТОВ «Запоріждомнаремонт» порушено норми частини першої та третьої статті 24 КЗпП України, а саме зафіксовано факт допущення 9 працівників до роботи без укладення трудового договору та повідомлення оргінів фіскальної служби про прийняття працівників на роботу.

Так, судом встановлено що ТОВ «Запоріждомнаремонт» з фізичними особами укладені договори підряду про виконання робіт (а.с.24-75), а саме:

Договір №64 від 03.10.2018, укладений з ОСОБА_1 на виконання загальнобудівних, архітектурних робіт на будівельному майданчику МБЛЗ №4 на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, вул. Левченка, буд. 1;

Договори №210 від 05.11.2018, № 25 від 08.01.2019 укладені з ОСОБА_1 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву комплексу машин безперервного лиття заготовок №4 на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, вул. Левченка, буд. 1;

Договори №21 від 03.09.2018, №51 від 03.10.2018, №201 та від 05.11.2018, укладені з ОСОБА_2 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву електорофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу;

Договори №4 від 03.09.2018, № 49 від 03.10.2018, №198 від 05.11.2018, укладені з ОСОБА_3 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву електорофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу;

Договори №24 від 03.09.2018, № 50 від 03.10.2018, №199 від 05.11.2018, укладені з ОСОБА_4 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву електорофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу;

Договори №1 від 03.09.2018, № 48 від 03.10.2018, №197 від 05.11.2018, укладені з ОСОБА_5 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву електорофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю бМВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу;

Договори №3 від 03.09.2018, № 52 від 03.10.2018, №207 та від 05.11.2018, укладені з ОСОБА_6 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву електорофільтру за котлом ТЕЦ для спалювання біопалива електричною потужністю 6МВт в існуючій будівлі Клембівського цукрового заводу;

Договори №67 від 03.10.2018, № 211 від 05.11.2018, №26 від 08.01.2019, укладені з ОСОБА_7 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву комплексу машин безперервного лиття заготовок №4 на ПрAT «ММК ім. Ілліча» за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, вул. Левченка, буд. 1;

Договори №110 від 03.10.2018, №208 від 05.11.2018, № 33 від 08.01.2019, укладені з ОСОБА_8 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву комплексу машин безперервного лиття заготовок №4 на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою: Донецька область, м. Маріуполь, вул. Левченка, буд. 1;

Договір від 08.01.2019 №35, укладений з ОСОБА_9 на виконання будівельно-монтажних робіт по будівництву комплексу машин безперервного лиття заготовок №4 на ПрАТ «ММК ім. Ілліча» за адресою Донецька обл., м. Маріуполь вул. Левченка 1.

Дослідивши вищенаведені документи, суд дійшов висновку, що предметом укладених договорів позивача з фізичними особами є процес праці, а не її кінцевий результат. Фізичні особи повинні були виконувати систематично певні трудові функції на підприємстві відповідно до визначеного виду виконуваної роботи, у встановлений строк. При цьому, в укладених договорах не визначається обсяг виконуваної роботи, а обумовлюється у вигляді зобов`язання виконувати роботи (надавати послуги).

Як в самих договорах, так і в актах прийому-здачі підрядних робіт не зазначено, який конкретно результат роботи повинен передати виконавець замовнику, не визначено переліку завдань роботи, її обсягу, кількості, одиниць виміру тощо.

Надані позивачем акти прийому виконаних робіт не містять чіткого визначення обсягу наданих послуг (виконаних робіт), наявний лише висновок про те, що роботи, які були предметом укладених договорів, визначених у п. 2.1 договорів виконані.

Разом з цим, винагорода за виконану роботу розраховується із мінімальної заробітної плати, встановленої в Україні.

Таким чином, з огляду на предмет укладених договорів та поняття трудового договору, аргументи позивача про цивільно-правовий характер відносин між позивачем та фізичними особами, зазначеними у Акті інспекційного відвідування не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду даної справи.

Разом з цим, зазначені роботи відносяться за КВЕД до робіт постійного характеру ТОВ «Запоріждомнаремонт», тобто їх можуть виконувати штатні працівники підприємства. Окрім того, як встановлено судом посади монтажника з монтажу сталевих та залізобетонних конструкцій передбачені у штатному розписі товариства та декілька посад на початок 2019 року були вакантними.

Дозволи на виконання зазначених робіт фізичними особами, залученими підприємством за цивільно-правовими договорами у вказаних осіб відсутні.

Разом з цим, відповідно до вимог п.6 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 №1107 (далі - Порядок №1107), дозвіл за відповідною формою видається: роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки або на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Проте, Порядком №1107 до суб`єктів отримання дозволу на виконання робіт підвищеної небезпеки виконавця, що здійснює роботу на умовах цивільно-правового договору, не віднесено.

З наведеного слідує, що умови виконання робіт підвищеної небезпеки не допускають їх виконання та допущення до їх виконання на підставі договору підряду. Вказані роботи виконуються виключно в межах трудових відносин з метою дотримання правил безпеки.

Проаналізувавши зазначені обставини справи в їх сукупності, суд вважає правомірним висновок відповідача, що за цивільно-правовими договорами, які укладені між фізичними особами та позивачем, мають місце трудові відносини та в порушення ст. 24 КЗпП України, зазначені працівники фактично допущені до роботи без укладання трудового договору.

Таким чином, враховуючи специфіку роботи підприємства, ТОВ «Запоріждомнаремонт» фактично було допущено ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та без повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

В зв`язку з вищенаведеним, суд дійшов висновку про правомірність прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення, що доводами позовної заяви та матеріалами справи не спростовується.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 , 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до ст. 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, діяв у межах повноважень, наданих йому законодавством та довів правомірність прийнятого рішення, а тому у задоволенні позову слід відмовити.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судовий збір не підлягає відшкодуванню, оскільки в задоволенні позову було відмовлено.

Керуючись статтями 241, 243-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Запоріждомнаремонт» (69039, м. Запоріжжя, вул. Волгодонська, буд. 13, 4) до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (69032, м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, 25, ) про визнання протиправною та скасування постанови, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі протягом тридцяти днів, з дня його проголошення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 06.09.2019.

Суддя Ю.В. Калашник