Справа № 160/1879/19
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2019-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

05 червня 2019 року Справа № 160/1879/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О.,
при секретарі судового засідання Рубані А.В.,
представника відповідача Грановського М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р., -
26.02.2019 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р. про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.03.2018 року провадження у справі, після залишення даної позовної заяви ухвалою суду від 27.02.2019 р. без руху, було відкрито та справа призначена до розгляду у порядку підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження.
Позовні вимоги обґрунтовано наступним.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 5417 від 27.12.2018 року, заступника начальника СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1,2 частини 1 статті 18 ЗУ «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII, пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 р. № 50, що виразилось у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно» у І етапі підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік, застосовано дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Позивач зазначає, що в обґрунтування наказу у висновку службового розслідування затвердженого 27.12.2018 року, комісія зазначає, що 01.10.2018 року під час проведення в Шевченківському ВП ДВП ГУНП 1-го етапу підсумкової перевірки за 2018 навчальний рік (акт від 01.10.2018 р. №45.7/15-5043), заступник начальника слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки за всіма розділами підсумкової перевірки.
07.11.2018 на 11-му етапі перевірки рівня службової підготовленості (акт від 07.11.2018 р. № 1255) капітан поліції ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 06.11.2018 р. по 13.11.2018 р. (довідка № 011834 про тимчасову непрацездатність поліцейського, видана лікарнею ДУ «ТО МВС України на Дніпропетровській області»).
Позивач вважає, що накладення дисциплінарного стягнення на останнього було незаконним, а відтак й оскаржуваний наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р. винесено протиправно.
На підставі викладеного вище, позивач просить суд позовні вимоги останнього задовольнити, та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р.
В судове засідання, призначене на 05.06.2019 р., з`явились всі сторони у справі.
Позивач вимоги позовної заяви підтримав, просив позовну заяву задовольнити повністю за викладених у ній підстав.
Повноважний представник відповідача щодо задоволення позовної заяви заперечував, в судовому засіданні просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, виклавши свою позицію у відзиві на позовну заяву від 10.04.2019 року, в тексті якого зазначив наступне.
Наказом ГУНП «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП» від 27.12.2018 № 5417, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію», п. 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 р. № 50, що виразилось у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових і завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно» у І етапі підсумкової перевірки службової підготовленості за 2018 рік, застосовано до заступника начальника слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді зауваження.
Підставою видання наказу від 27.12.2018 р. № 5417 став висновок службового розслідування за фактом отримання незадовільних оцінок окремими поліцейськими Шевченківського ВП ДВП ГУНП за результатами двох етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік.
Представник відповідача зазначає, що зі змісту висновку службового розслідування, відповідно до графіку, затвердженого наказом ГУНП від 23.08.2018 р. № 3717 «Про проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних підрозділів ГУНП, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП у 2018 році» 1 жовтня проводився перший етап та листопада 2018 року другий етап перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Шевченківського ВП ДВП ГУНП.
За результатами двох етапів підсумкової перевірки Шевченківського ВП ДВП ГУНП (акт І-го етапу від 01.10.2018 № 45.7/15-5043, акт ІІ-го етапу від 07.11.2018 № 1255), не підтвердили свій професійний рівень та отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості окремі Шевченківського ВП ДВП ГУНП.
Так, 01.10.2018 р., під час проведення в Шевченківському ВП ДВП ГУНП 1-го етапу підсумкової перевірки за 2018 навчальний рік, заступник начальника слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки за всіма розділами підсумкової перевірки.
В ході проведення службового розслідування, а саме: 18.12.2018 р., від заступника начальника слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 було відібрано пояснення, відповідно до якого ОСОБА_1 01.10.2018 р. під час проведення першого етапу підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік ОСОБА_1 не склав заліки у зв`язку з тим, що його безпосередній керівник, на той час в.о. начальника слідчого відділення Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_2 Ю.В., дала йому вказівку займатися звітом слідчого відділення ВП за 9 місяців та пообіцяла, що питання по підсумковій перевірці рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік йому буде зараховано, чим він в подальшому і займався, однак 02.10.2018 р. йому стало відомо, що вищевказану перевірку він не здав.
При цьому, опитана в рамках службового розслідування начальник СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_2 Ю.В. вказала, що 01.10.2018 р. на території Шевченківського ВП ДВП ГУНП області, відбувалася щорічна підсумкова перевірка знань та фізичної підготовки працівників Шевченківського ВП.
В ході проведення підсумкової перевірки знань та фізичної підготовки, заступник начальника СВ Шевченківського ВП ДВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_1 не склав тактичну, загально профільну, вогневу та фізичну підготовку, будь-яких вказівок бути відсутнім на складанні заліків ОСОБА_1 , капітан поліції ОСОБА_2 не давала.
При цьому, у поданому відзиві від 10.04.2019 р. представник відповідача зазначає, що зі змісту пояснень капітана поліції ОСОБА_2 , встановлено, що 07.11.2018 р. в ДВП ГУНП в Дніпропетровській області проходила перездача підсумкової перевірки, на яку ОСОБА_1 не з`явився, так як був на лікарняному.
Так, ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки саме з тактичної підготовки, загально профільної підготовки, вогневої підготовки та фізичної підготовки.
Відповідно до резолютивної частини висновку службового розслідування від 27.12.2018 р. зазначено, що ОСОБА_1 підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з невжиттям належних заходів щодо оволодіння теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно» у І етапі підсумкової перевірки службової підготовленості за 2018 рік.
Представник відповідача зазначає, що враховуючи результати проведення службового розслідування відображаються в резолютивній частині висновку службового розслідування відповідно до якого встановлено саме неналежне оволодіння теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, а тому відповідач вважає, що ОСОБА_1 безпідставно зазначає у своєму позові про порушення його прав інформацією викладеною в описовій частині висновку службового розслідування.
На підставі викладеного вище, та з урахуванням відповідних норм чинного законодавства, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
12.04.2019 р. під час підготовчого судового засідання, позивачем було подано відповідь на відзив від 12.04.2019 р., в тексті якого зазначено наступне.
Позивач - ОСОБА_1 вважає висновки відповідача викладені в наказі № 5417 від 27.12.2018 року та висновку до нього незаконними та необгрунтованими.
Щодо негативних оцінок, під час складання іспитів зі службової підготовки, позивач зазначає, що відповідно до висновку службового розслідування та акту № 45.7/15-5043 від 01.10.2018 р., зазначено, що ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки з нормативів службової підготовки, що вказує на його безпосередню участь у складанні відповідних заліків.
При цьому, ОСОБА_1 у своєму поясненні вказує, що він не здавав жодного заліку зі службової підготовки, таким чином не міг фактично отримувати незадовільні оцінки.
Водночас зазначив, що у відповідному акті міститься таблиця в якій вказано кількість відсутніх осіб під час відповідної перевірки, та в ній зазначено, що були відсутні 15 осіб з поважних причин у слідчому підрозділі, а осіб які відсутні без поважних причин не має. Окрім цього у поіменному списку зазначено лише 8 осіб з причиною відсутності під час зазначеної перевірки.
Щодо неналежного оволодіння теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, позивач зазначає, що фактично рівня знань з вказаних нормативів перевірено у ОСОБА_1 не було у зв`язку з його відсутністю під час складання вказаних нормативів.
Щодо не надання рапорту про складання в індивідуальному порядку заліків, позивач зазначає, що доводи, стосовно того, що відповідальність за подання рапорту лежить на поліцейському, так як ОСОБА_1 вже був повідомлений про проведення другого етапу складання заліків, і таким чином не міг знати, що під час перебування його на лікарняному був проведений другий етап складання заліків.
Представник відповідача вважає безпідставним твердження ОСОБА_1 щодо необгрунтованого проставлення незадовільних оцінок за заліками з тактичної підготовки, загальнопрофільної підготовки, вогневої підготовки та фізичної підготовки, виходячи з наступного.
Відповідно до відомостей результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Шевченківського ВП ДВП ГУНП за 2018 рік від 01.10.2018 р., ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки з наступних заліків, а саме: тактична підготовка «2» (незадовільно); загальнопрофільна підготовка «2» (незадовільно); вогнева підготовка «2» (незадовільно); фізична підготовка «2» (незадовільно).
Оскільки позивач - ОСОБА_1 був присутній під час складання заліків з функціональної підготовки та під час складання нормативу з вогневої підготовки, про що свідчать відповідні позитивні оцінки, зазначені факти не заперечуються позивачем, норми Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50 передбачають проставлення негативної оцінки в усіх інших випадках, а тому твердження позивача щодо необґрунтованості виставлених оцінок є безпідставними та такими, що не підтверджуються матеріалами справи.
Представник відповідача зазначає, що посилання позивача щодо необізнаності в проведенні другого етапу перевірки, як підстави неподання рапорту на індивідуальну перездачу заліків необгрунтованими, виходячи з наступного.
Згідно абз. 3 п. 11 Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 р. № 50 перший етап підсумкової перевірки передбачає складання заліків зі службової підготовки поліцейськими органу поліції (проводиться протягом 30 діб з моменту закінчення навчального року). До участі у першому етапі залучається не менше 70 відсотків від фактичної чисельності поліцейських підрозділу поліції.
Другий етап підсумкової перевірки передбачає складання заліків зі службової підготовки поліцейськими, які на першому етапі з різних причин заліки не складали, та перескладання їх тими, які отримали оцінку «незадовільно» з одного з видів службової підготовки (проводиться протягом
45 діб після завершення першого етапу, з обов`язковим урахуванням терміну, необхідного для самостійної підготовки).
Слід зазначити, що приймання заліків в індивідуальному порядку не тотожні складанню другого етапу підсумкової перевірки, оскільки нормами Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, розмежовано порядок складання другого етапу підсумкової перевірки та складання заліків в індивідуальному порядку.
Таким чином, перебування ОСОБА_1 під час проведення другого етапу перевірки рівня знань поліцейських Шевченківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області на лікарняному, не звільняє його від складання підсумкової перевірки рівня знань та не позбавляє права позивача перескладання в індивідуальному порядку зазначених заліків самостійно.
У судовому засіданні, призначеному на 05.06.2018 р., судом було поставлено на розгляд питання щодо можливості переходу до розгляду справи по суті за доказами, які наявні у матеріалах справи.
Позивач та повноважний представник відповідача не заперечували щодо переходу до розгляду справи по суті за доказами, які наявні у матеріалах справи.
Таким чином, враховуючи зазначене вище, суд закрив підготовче провадження та перейшов до розгляду зазначеної справи по суті, застосувавши принцип процесуальної економії та у відповідності до ст.ст.192 - 211, 217, 224 - 228 КАС України безпосередньо 05.06.2019 р.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
27.12.2018 р. Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області було винесено відносно позивача - ОСОБА_1 наказ від 27.12.2018 р. №5417 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП», яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, що виразилось у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними навичками з домедичної підготовки, безпеки єжиттєдіяльності, теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно» у І етапі підсумнової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік, застосувати до заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.
Винесенню оскаржуваного наказу від 27.12.2018 р. №5417 передувало наступне.
11.12.2018 р. Головним управлінням Національної поліції в Дніпроптеровській області винесено наказ від 11.12.2018 р. №5222 «Про проведення службового розслідування», в тексті якого зазначено, що відповідно до графіку, затвердженого наказом ГУНП від 23.08.2018 № 3717 «Про проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних підрозділів ГУНП, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП у 2018 році» 01 жовтня проводився перший етап та 07 листопада 2018 року другий етап перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Шевченківського ВП ДВП ГУНП. За результатами двох етапів підсумкової перевірки Шевченківського ВП ДВП ГУНП (Акт 1-го етапу від 01.10.2018 № 45.7/15-5043, Акт ІІ-го етапу від 07.11.2018 № 1255), не підтвердили свій професійний рівень та отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості окремі поліцейські Шевченківського ВП ДВП ГУНП.
Відповідно до відомостей результатів перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Шевченківського ВП ДВП ГУНП за 2018 рік від 01.10.2018 р., ОСОБА_1 отримав незадовільні оцінки з наступних заліків, а саме: тактична підготовка «2» (незадовільно); загальнопрофільна підготовка «2» (незадовільно); вогнева підготовка «2» (незадовільно); фізична підготовка «2» (незадовільно), що підтверджується відомостями, які містяться в матеріалах справи.
З метою повної, всебічної та об`єктивної перевірки обставин отримання незадовільних оцінок зі службової підготовленості окремими поліцейськими Шевченківського ВП ДВП ГУНП, на виконання пункту 10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 16.01.2016 № 50, підпункту 1 пункту 2 розділу V протоколу наради керівництва ГУНП від 20.11.2018 № 7927/103/02-2018, відповідно до ст. ст. 14 - 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України».
В матеріалах справи містяться відомості, що 18.12.2018 р. інспектором СКЗ ДВП ГУНП майором поліції Дядюченко Н.Л. було відібрано у позивача -капітана поліції ОСОБА_1 пояснення, в тексті яких зазначено наступне.
По суті поставлених запитань пояснив наступне: ОСОБА_1 перебуває на посаді заступника слідчого відділу Шевченківського ВП ДВП.
01.10.2018 року з ранку, на території Шевченківського ВП ДВП ГУНП, за адресою: м.Дніпро, пр. Пилипа Орлика, 3, відбувалась щорічна підсумкова перевірка знань та фізичної підготовки працівників Шевченківського ВП.
В цей же день, тобто 01.10.2018 року, в обов`язковому порядку, до СУ ГУНП в Дніпропетровській області, необхідно було надати звіт роботи СВ Шевченківського ВП ДВП за 9 місяців, складання якого потребує значних зусиль та багато часу.
Від т.в.о. начальника СВ Шевченківського ВП - ОСОБА_2 ОСОБА_1 отримав вказівку займатись виключно складанням звіту та вчасного його надання до місцевої прокурату №2 та СУ ГУНП в Дніпропетровській області, при цьому ОСОБА_2 , запевнила, що у останнього не виникне в подальшому ніяких проблем на рахунок підсумкової перевірки, і що ОСОБА_1 здачу перевірки зарахують без будь-яких питань та проблем, чому, як зазначає останній довірився.
На підставі викладеного вище, позивач зазначає, що останній протягом 01.10.2018 року я займався складанням, а після здачею звіту роботи СВ Шевченківського ВП ДВП за 9 місяців, при цьому будучи на сто відсотків впевненим, що щорічну підсумкову перевірку йому зарахують.
Наступного дня, а саме: 02.10.2018 року до проведення оперативної наради з підлеглими, ОСОБА_1 дізнався про те, що не здав підсумкову перевірку, тобто йому її не зарахували, по причині що він не з`явився на перевірку.
При цьому, позивач у поясненнях від 18.12.2018 р. зазначив, що керівництво ВП добре знало, що на останнього в цей день було покладено обов`язок здачі звіту. Керівництво відмовилось вивішувати питання із комісією щодо мого заліку, а навпаки, наполягало на тому, щоб мені поставили двійку, таким чином вирішивши мене підставити та осоромити перед працівниками Шевченківського ВП, що є порушенням моїх Конституційних прав та Дисциплінарного статуту.
На перездачу перевірки, яка проходила в перших числах листопада, ОСОБА_1 не з`явився по причині хвороби, про що надав до відділу кадрів завчасну іформацію та згодом лікарняний лист.
Водночас, суд зазначає, що в матеріалах справи міститься пояснення від 21.12.2018 р. відібрані інспектором СКЗ ДВП ГУНП майором поліції Дядюченко Н.Л. у ОСОБА_2 , в яких зазначено наступне.
01.10.2018 р. на території Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, відбулася щорічна підсумкова перевірка знань та фізичної підготовки працівників Шевченківського ВП.
Слідчий СВ Шевченківського ВП старший лейтенант поліції Печонкін Михайло Юрійович, не склав заліки з тактичної та вогневої підготовки, як пояснив останній у зв`язку з тим, що в момент здачі істипу розхвилювався.
Також заступник начальника СВ Шевченківського ВП ДВП ГУВД Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1 , не склав тактичну, загально профільну, вогневу та фізичну підготовку, будь-яких вказівок бути відсутнім на проведені заліків ОСОБА_1 я не надавала.
07.11.2018 р. в ДВП ГУНП в Дніпропетровській області проходила перездача підсумкової перевірки, ОСОБА_1 не з`явився, так як знаходився на лікарняному, ОСОБА_3 був відсутній в зв`язку з тим, що знаходився у відпустці.
Відповідно до ч. 5 ст.17 Конституції України, держава забезпечує соціальний захист громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та інших військових формуваннях, а також членів їхніх сімей.
Відповідно до ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до ч.2 ст.22 Конституції України, при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст.64 Конституції України, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Відповідно до ч.1 ст.1 ЗУ «Про Національну поліцію», національна поліція України (далі - поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Відповідно до ст.3 ЗУ «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст.17 ЗУ «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Поліцейський має службове посвідчення та спеціальний жетон. Зразки та порядок видання службових посвідчень та спеціальних жетонів затверджує Міністр внутрішніх справ України.
Відповідно до ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію», поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.
Звертаючись до особи, або у разі звернення особи до поліцейського, поліцейський зобов`язаний назвати своє прізвище, посаду, спеціальне звання та пред`явити на її вимогу службове посвідчення, надавши можливість ознайомитися з викладеною в ньому інформацією, не випускаючи його з рук.
Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом.
Відповідно до ч.2 ст.19 ЗУ «Про Національну поліцію», підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Відповідно до ст. 59 Закону України «Про Національну поліцію» визначаються загальні засади служби в поліції, зокрема, зазначається, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Час проходження служби в поліції зараховується до страхового стажу, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Порядок підготовки та видання наказів щодо проходження служби в поліції встановлює Міністерство внутрішніх справ України.

Поліцейські, у тому числі слухачі та курсанти вищих навчальних закладів із специфічними умовами, які здійснюють підготовку поліцейських, та які перебувають на військовому обліку військовозобов`язаних, на час служби в поліції знімаються з такого обліку і перебувають у кадрах поліції.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного Статуту ОВС України передбачено, що службова дисципліна це дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно статті 5 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Особи рядового і начальницького складу не несуть дисциплінарної відповідальності в разі, якщо шкода завдана правомірними діями внаслідок сумлінного виконання наказу начальника або виправданого за конкретних умов службового ризику.

Відповідно до ст.7 Диспиплінарного статуту органів внутрішніх справ України, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Відповідно до ст.12 Дисциплінарного статуту оргінів внутрішніх справ України, визначено види дисциплінарних стягнень, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

У разі вчинення незначного порушення службової дисципліни начальник може обмежитись усним попередженням особи рядового або начальницького складу щодо необхідності суворого додержання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності осіб рядового і начальницького складу, які мають дисциплінарне стягнення і знову допустили порушення службової дисципліни, дисциплінарне стягнення, що накладається, має бути більш суворим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення особою рядового або начальницького складу незначного проступку з урахуванням його нетяжкості, сумлінного ставлення цієї особи до виконання службових обов`язків, нетривалого перебування на посаді (до шести місяців) та з інших поважних причин начальник може обмежитися раніше накладеним на таку особу дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарні стягнення у вигляді пониження в спеціальному званні на один ступінь на осіб, які мають перші спеціальні звання, і звільнення з посади на осіб, які обіймають посади найнижчого рівня, не накладаються.

Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Особа рядового або начальницького складу органу внутрішніх справ, яка повідомила про порушення вимог Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" іншим працівником міліції, не може бути звільнена із служби чи змушена до звільнення або притягнута до дисциплінарної відповідальності у зв`язку з таким повідомленням.

Відповідно до п.3 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, службова підготовка - система заходів, спрямованих на закріплення та оновлення необхідних знань, умінь та навичок працівника поліції з урахуванням специфіки та профілю його службової діяльності.

Відповідно до п.6 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, видами службової підготовки є:

функціональна підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським знань, умінь та навичок у сфері нормативно-правового забезпечення службової діяльності, необхідних для успішного виконання ним службових обов`язків;

загальнопрофільна підготовка - це комплекс заходів, спрямованих на набуття і вдосконалення поліцейським умінь та навичок практичного застосування теоретичних знань щодо формування готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику, а також надання домедичної допомоги в процесі виконання службових завдань;

тактична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на набуття і вдосконалення поліцейським навичок практичного застосування теоретичних знань щодо правильного оцінювання конкретних подій з подальшим прийняттям правомірних рішень та психологічної готовності до дій у ситуаціях різних ступенів ризику;

вогнева підготовка - це комплекс заходів, спрямований на вивчення поліцейським основ стрільби з вогнепальної зброї, правомірного її застосування (використання) та вдосконалення навичок безпечного поводження з нею, швидкісної та влучної стрільби по нерухомих і рухомих цілях, з різних положень, в обмежений час, в русі тощо;

фізична підготовка - це комплекс заходів, спрямований на формування та вдосконалення рухових умінь і навичок, розвиток фізичних якостей та здібностей поліцейського з урахуванням особливостей його професійної діяльності.

Усі види службової підготовки є взаємопов`язаними між собою.

Відповідно до п.9 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, поліцейські зобов`язані відвідувати заняття в системі службової підготовки. Виняток становлять особи, які перебувають на добовому чергуванні, лікарняному, сесії, у відпустці, відрядженні.

Відповідно до п.10 розділу І Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, до дисциплінарної відповідальності в установленому порядку притягаються поліцейські, які:

порушують наказ керівника органу (закладу, установи) поліції про організацію службової підготовки;

отримали незадовільну оцінку зі службової підготовленості за результатами перевірки органу (закладу, установи) поліції.

Відповідно до п.7 розділу ХІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, Рівень знань поліцейського визначається під час:

комплексного інспектування, контрольної, цільової, підсумкової перевірок та призначення на вищу посаду шляхом виконання тестових завдань з функціональної підготовки, тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної, тактичної підготовок, тестових завдань, вправ зі стрільби та нормативів з вогневої підготовки, ситуативних завдань і контрольних вправ з фізичної підготовки;

проведення навчально-перевірочного збору шляхом виконання тестових та/або ситуативних завдань із загальнопрофільної, тактичної підготовок, тестових завдань, вправ зі стрільби і нормативів з вогневої підготовки, ситуативних завдань і контрольних вправ з фізичної підготовки;

закріплення вогнепальної зброї шляхом виконання тестових завдань щодо заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї, а також практичного виконання вправ зі стрільби та нормативів з вогневої підготовки.

Тестові та ситуативні завдання для визначення рівня службової підготовленості поліцейських під час проведення перевірок, закріплення вогнепальної зброї, навчально-перевірочних зборів розробляються працівниками підрозділів професійного навчання із залученням заінтересованих структурних підрозділів та затверджуються в установленому порядку.

Загальний перелік тестових (ситуативних) завдань, які використовуються в межах проведення перевірки, повинен становити не менше 100 запитань за кожним з видів підготовки. Тестові (ситуативні) завдання для перевірки одного поліцейського повинні формуватися із загального переліку, а їх кількість повинна становити:

15 завдань з функціональної підготовки;

5 завдань з тактичної підготовки;

10 завдань із загальнопрофільної підготовки (по 5 завдань для визначення рівня знань по кожному з її видів);

15 завдань з вогневої підготовки (по 5 завдань для визначення рівня знань щодо заходів безпеки при поводженні зі зброєю, порядку і правил її застосування та використання, матеріальної частини зброї).

Структурні підрозділи апаратів НП, МТОНП, ГУНП до початку навчального року направляють до підрозділу професійного навчання апаратів НП, МТОНП, ГУНП перелік питань з функціональної підготовки для формування загального переліку тестових (ситуативних) завдань, необхідних для визначення рівня підготовленості поліцейських під час перевірки.

Перелік питань повинен ураховувати розроблену структурними підрозділами тематику з функціональної підготовки на навчальний рік.

Добірка ситуативних завдань з тактичної та загальнопрофільної підготовки повинна вбачати розв`язання (наочну демонстрацію) поліцейським умовної ситуації службового характеру.

Відповідно до п.10 розділу ХІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка зі службової підготовки поліцейського та рівень підготовленості органу (закладу, установи) поліції, його структурного (у тому числі територіального) підрозділу визначається відповідно до встановлених критеріїв, передбачених розділами XIII-XVIII цього Положення.

Відповідно до п.1 розділу XІV Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка поліцейського з тактичної підготовки (за результатами письмового розв`язання 5 ситуативних завдань) становить:

5 - «відмінно», якщо не допущено жодної помилки;

4 - «добре», якщо допущено 1 помилку;

3 - «задовільно», якщо допущено 2 помилки;

2 - «незадовільно» - у всіх інших випадках.

Відповідно до п.1 розділу XVII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, оцінка поліцейського з фізичної підготовки складається з оцінок, отриманих за загальну фізичну підготовку і тактику самозахисту, та становить:

5 - «відмінно», якщо отримано оцінки 5, 5; 4 - «добре», якщо отримано оцінки 5, 4; 4, 4; 5, 3;

3 - «задовільно», якщо отримано оцінки 4, 3; 3, 3;

2 - «незадовільно» - у всіх інших випадках, а також у разі відмови від виконання будь-якої контрольної вправи.

Відповідно до п. 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Відповідно до п. 4 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.

При проведенні службових розслідувань за фактами витоку секретної інформації зазначаються форма допуску до робіт, пов`язаних з державною таємницею, поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, або осіб, дані яких зазначаються у висновку службового розслідування, а також номер, дата наказу про надання доступу до секретної інформації та найменування органу і посадової особи, який(а) видав(ла) цей наказ.

Відповідно до п. 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку;

відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством;

запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.

Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 № 3477 - IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оцінивши надані сторонами у справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до ст.86 КАС України, та надавши відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника в світлі висновку, викладеного в пункті 25 Рішення Європейського Суду з прав людини «Проніна проти України» (заява №63566/00, Страсбург 18 липня 2006 року), суд приходить до висновку про можливість винесення законного і об`єктивного рішення у справі з урахуванням всіх обставин, наведених вище.

При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь - якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Здійснивши системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України, уважно вивчивши матеріали службового розслідування та письмові пояснення як позивача, так і відповідача, наявні в матеріалах справи, суд приходить до висновку про необґрунтованість підстав звернення з даною позовною заявою та спростування доводів позивача, викладених в позовній заяві, доказами та відзивом відповідача, в порядку, передбаченому ч.2 ст.71 КАС України. Так, 27.12.2018 р. Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області було винесено відносно позивача - ОСОБА_1 наказ від 27.12.2018 р. №5417 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП», яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 ст. 18 ЗУ «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 № 580-VIII, пункту 7 розділу III Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, що виразилось у невжитті належних заходів щодо оволодіння теоретичними навичками з домедичної підготовки, безпеки єжиттєдіяльності, теоретичними знаннями з домедичної підготовки, безпеки життєдіяльності, теоретичними знаннями і практичними навичками з вогневої підготовки, практичними навичками із тактики самозахисту та особистої безпеки, необхідними для виконання службових завдань, підтримання достатнього рівня загальної фізичної підготовленості, що призвело до отримання загальної оцінки «незадовільно» у І етапі підсумнової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік, застосувати до заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження.

Доводи позивача стосовно того, що накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, відповідно до наказу від 27.12.2018 р. №5417 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Шевченківського відділення поліції Дніпровського ВП ГУНП» було незаконним, спростовується наступним.

Судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що підставою для видання оскаржуваного наказу від 27.12.2018 р. №5417 став висновок службового розслідування за фактом отримання незадовільних оцінок окремими поліцейськими Шевченківського ВП ДВП ГУНП за результатами якої етапів підсумкової перевірки рівня службової підготовленості за 2018 навчальний рік.

Так, в тексті висновку службового розслідування, відповідно до графіку, затвердженого наказом ГУНП від 23.08.2018 р. №3717 «Про проведення підсумкових перевірок рівня службової підготовленості поліцейських структурних підрозділів ГУНП, відділів, відділень поліції області, спеціальних підрозділів ГУНП у 2018 році» 1 жовтня проводився перший етап та 7 листопада 2018 року другий етап перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Щевченківського ВП ДВП ГУНП.

Так, за результатами двої етапів підсумкової перевірки Шевченківського ВП ДВП ГУНП, а саме: акта І-го етапу від 01.10.2018 р. №45.7/15-5043, акта ІІ-го етапу від 07.11.2018 р. №1255, копії яких містяться в матеріалах справи, позивач ОСОБА_1 не підтвердив свій професійний рівень та отримав незадовільну оцінку зі службової підготовленості, а саме: тактична підготовка «2» (незадовільно); загальнопрофільна підготовка «2» (незадовільно); вогнева підготовка «2» (незадовільно); фізична підготовка «2» (незадовільно).

При цьому, судом встановлено, що під час проведення службової перевірки, посадовими особами Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області було відібрано пояснення у керівника позивача - ОСОБА_1 , а саме: капітана поліції ОСОБА_2 ., яка зазначила, що будь-яких вказівок бути відсутнім при складенні заліків ОСОБА_1 остання не надавала, що підтверджується поясненнями від 21.12.2018 р., копії яких містяться в матеріалах справи.

Водночас, суд зазначає, що посилання позивача на довідку №011834 про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України від 06.11.2018 р., копія якої міститься в матеріалах справи, як на поважну підставу неприбуття під час ІІ етапу перевірки рівня службової підготовленості поліцейських Шевченківського ВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, не є належним та допустимим доказом у відповідності до ст. ст.73-74 КАС України, оскільки чинним законодавством України, а саме: п.11 розділу ХІ Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390 визначено, що поліцейським, які за результатами першого етапу підсумкової перевірки отримали хоча б з одного з видів службової підготовки оцінку «незадовільно», надається право на перескладання заліку відповідно до встановлених строків.

Суд зазначає, що нормами Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390 не передбаченно більш ніж двіччі складання підсумкоової перевірки службової підготовленості.

Відтак, позивач - ОСОБА_1 , порушив норми Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 26.01.2016 № 50, так як наслідок отримав незадовільні оцінки, що підтверджується актом І-го етапу від 01.10.2018 р. №45.7/15-5043 та актом ІІ-го етапу від 07.11.2018 р. №1255, копії яких містяться в матеріалах справи.

Водночас, суд зазначає, що п.11 розділу IX Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, визначено, що поліцейський, який був відсутній на підсумковій перевірці через хворобу, відпустку, навчання, відрядження тощо, складає заліки зі службової підготовки в індивідуальному порядку, а саме на підставі вмотивованого рапорту, погодженого з керівником органу (закладу, установи) поліції. Умотивований рапорт подається в день виходу поліцейського на службу.

Приймання заліків в індивідуальному порядку не тотожні складанню другого етапу підсумкової перевірки, оскільки нормами Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, розмежовано порядок складання другого етапу підсумкової перевірки та складання заліків в індивідуальному порядку.

На підставі викладеного вище, суд зазначає, що перебування ОСОБА_1 під час проведення другого етапу перевірки рівня знань поліцейських Шевченківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області на лікарняному, не звільняє його від складання підсумкової перевірки рівня знань, та не позбавляє права позивача перескладання в індивідуальному порядку зазначених заліків самостійно.

При цьому суд, надаючи оцінку доводам сторін щодо відсутності позивача на заліках та законності отримання «незадовільно» з наведених вище заліків зі службової підготовки, зазначає наступне.

Відсутність позивача - ОСОБА_1 на складанні заліків та, як наслідок, отримання останнім оцінок «незадовільно» з усіх наведених вище дисциплін не спростовується, а є логічним наслідком застосування відповідачем до ОСОБА_1 п.1 розділу XVII Положення про організацію службової підготовки працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 26.01.2016 № 50, та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 лютого 2016 р. за № 260/28390, відповідно до змісту якого оцінка поліцейського з відповідної підгготовки 2 - «незадовільно» становить у всіх інших випадках, крім отримання поліцейським оцінок: 5 - «відмінно», 4 - «добре», 3 - «задовільно».

Крім того, посилання позивача на будь-які обіцянки безпосередньо керівника позивача - ОСОБА_2 «вирішити позитивно питання із заліками позивача у його відсутності», озвучене безпосередньо в судовому засіданні ОСОБА_1 прямо суперечить ст.18 ЗУ «Про Національну поліцію» та, по своїй суті не є тією обставиною, яка б свідчила про протиправний характер оскаржуваного останнім наказу.

Відтак, в контексті обставин справи, встановлених судом та підтверджених доказами, наявними в матеріалах справи, у суду відсутні підстави вважати оскаржуваний наказ від 27.12.2018 р. №5417 таким, що є прийнятим відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; своєчасно, що виключає як протиправний характер оскаржуваного наказу від 27.12.2018 р. №5417, так і наявність у суду правових підстав для задоволення позовних вимог в межах правового поля в спосіб захисту права, обраний позивачем.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в задоволенні позовної заяви заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р., слід відмовити в повному обсязі.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до квитанції від 15.03.2019 року №0.0..1 за подання позовної заяви позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім грн., 40 коп.), який у повному розмірі зараховано до Державного бюджету України.

Враховуючи відмову у задоволення позовної заяви заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р, суд приходить до висновку про відсутність підстав для присудження і всіх здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат з Державного фіскальної служби України, а саме, судового збору у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім грн., 40 коп.).

Керуючись ст.ст. 242 - 244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділу поліції Дніпропетровського відділу поліції Головного управління Національної поліції Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №5417 від 27.12.2018 р., - відмовити.

Повернути позивачу - ОСОБА_1 суму сплаченого судового збору у розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім грн., 40 коп.), відповідно до квитанції № 0.0..1 від 15.03.2019 р.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 14 червня 2019 року.

Суддя Є.О. Жукова