Справа № 560/724/19
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/724/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Матущак В.В.

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

10 вересня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Охрімчук І.Г. Моніча Б.С. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

представника відповідача, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року (повний текст рішення складено 24.05.2019р. у м.Хмельницькому) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області про скасування наказу,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ГУ НП у Хмельницькій області, в якому просить скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №321 від 06.03.2019 Віконського В.В. про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що відповідно до наказу №321 від 06.03.2019 він був притягнений до дисциплінарної відповідальності у виді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, що виразилися у не забезпеченні повного, всебічного, об`єктивного і неупередженого розслідування кримінальних проваджень у встановлені терміни, недотримання розумних строків при проведенні процесуальних дій та всебічного повного і неупередженого дослідження обставин кримінальних проваджень, доручень керівника (протокольних рішень оперативних нарад), порушення основних обов`язків державного службовця, передбачених пунктами 7, 8 частини 1 статті 8 Закону України "Про державну службу", тобто вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу". Позивач вважає вказаний наказ №321 від 06.03.2019 незаконним, протиправним, необґрунтованим і безпідставним через відсутність доказів неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, та таким який виданий з порушенням вимог чинного законодавства з грубими порушеннями матеріального і процесуального права.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Хмельницькій області про скасування наказу відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити. В апеляційній скарзі зазначає, що відповідно до наказу №321 від 06.03.2019 він був притягнений до дисциплінарної відповідальності у виді догани за неналежне виконання посадових обов`язків, передбачених пунктами 7, 8 частини 1 статті 8 Закону України "Про державну службу", тобто вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу". Вважає вказаний наказ №321 від 06.03.2019 незаконним та необґрунтованим.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. Зазначає, що оскаржуваний наказ винесений за результатами проведених службових розслідувань відносно позивача, за результатами яких встановлено порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, а саме за неналежне виконання посадових обов`язків. Вважає оскаржувані дії на наказ відповідача законними та такими, що винесені у відповідності до вимог законодавства, а тому, з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просить в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з огляду на таке.

Судом встановлено, що 04.02.2018 на адресу дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців ГУ НП в Хмельницькій області (далі - дисциплінарна комісія) надійшов лист начальника ГУ НП в Хмельницькій області Віконського В.В. від 01.02.2019 №1175/121/24/01-2019 "Про спрямування матеріалів щодо визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку державного службовця ОСОБА_1 , слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Хмельницькій області (далі - ВРЗСТ СУ ГУНП в Хмельницькій області), а саме порушення вимог Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від №570, та вимог КПК України".

На засіданні дисциплінарної комісії від 05.02.2019 прийняте рішення про початок проведення за даним фактом службового розслідування та залучення у якості фахівця для надання кваліфікованої допомоги в об`єктивному проведенні службового розслідування щодо можливого вчинення дисциплінарного проступку ОСОБА_1 , на підставі частини 4 статті 71 Закону України "Про державну службу" начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Хмельницькій області підполковника поліції Івасюка О.П. , що підтверджується протоколом засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців ГУ НП в Хмельницькій області №1 від 05.02.2019, поданням про залучення до участі у проведенні службового розслідування фахівця від 06.02.2019.

Дисциплінарна комісія 13.02.2019 на адресу заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Хмельницькій області Івасюка О.П. надіслала запит на інформацію.

Відповідно до листа СУ ГУ НП в Хмельницькій області від 21.02.2019 №14/121/24-2019 стан досудового розслідування кримінальних проваджень розглядався на оперативних нарадах при заступнику ГУ НП у Хмельницькій області - начальнику слідчого управління Харченко Н.О . , а саме щодо вжиття заходів по кримінальних провадженнях ОСОБА_1 , що підтверджується протоколами оперативних нарад: №24/48 від 24.03.2018, №24/282 від 14.11.2018, № 24/297 від 22.11.2018, №24/1 від 03.01.2019, №24/21 від 21.01.2019.

Однак, незважаючи на вказівки, які підтверджується протоколами оперативних нарад провести досудове розслідування у визначенні законодавством терміни, в порушення вимог ст.28 КПК України, щодо дотримання розумних строків при проведенні процесуальних дій та вимог статей 2, 9, 40 КПК України в частині повного та неупередженого дослідження обставин кримінального провадження - допустив тяганину. Окрім того, в кожному із п`яти кримінальних проваджень ОСОБА_1 допущені суттєві недопрацювання.

Дисциплінарна комісія на адресу заступника начальника відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Хмельницькій області Івасюка О .П. надіслала запит на інформацію, на виконання якого, на адресу дисциплінарної комісії була надіслана інформаційна довідка з якої вбачається, що слідчим ВРЗСТ СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_2 здійснюється досудове розслідування декількох кримінальних проваджень, по кожному з яких, слідчий ОСОБА_1 прийняв рішення про їх закриття на підставі пункту 2 частини І статті 284 КПК України, (встановлена відсутність в діянні складу кримінального правопорушення).

В подальшому прокурорами були скасовані усі постанови про закриття кримінальних проваджень винесених слідчим ОСОБА_1, а саме:

- по кримінальному провадженню №000058, 08.08.2018 заступник прокурора Хмельницької області Мартинюк О.Г. скасував постанову про закриття кримінального провадження від 31.08.2016, через необґрунтованість, немотивованість, винесення з порушенням вимог статей 2, 9, 25 КПК України без повного, неупередженого з`ясування всіх обставин вчинення кримінального правопорушення;

- по кримінальному провадженню №140000236, 05.09.2018 перший заступник керівника Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури Вятровський Ю.А. скасував постанову про закриття кримінального провадження від 20.03.2016 через не доведеність достатніх підстав та переконливих аргументів обставин справи. В порушення частини 2 статті 9 КПК слідчим не проведено повне, всебічне та неупереджене дослідження всіх обставин кримінального провадження, як і ті що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, а також обставини що обтяжують чи пом`якшують покарання, не надано їх належної правової оцінки.

- по кримінальному провадженню №0000301, 15.05.2018 перший заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури старший радник юстиції Олійник Р.В. скасував постанову про закриття кримінального провадження від 14.04.2018, у зв`язку з тим, що в ході досудового розслідування слідчим не вжито достатніх заходів до встановлення обставин, що мають значення у кримінальному провадженні.

- по кримінальному провадженню №0000003, 10.05.2018 перший заступник керівника Городоцької місцевої прокуратури старший радник юстиції Олійник Р.В. скасував постанову про закриття кримінального провадження від 14.04.2018 в зв`язку з тим, що в ході досудового розслідування слідчим не вжито достатніх заходів до встановлення обставин, які мають значення у кримінальному провадженні.

- по кримінальному провадженню №0000090, 15.08.2017 заступник керівника Кам`янець-Подільської місцевої прокуратури радник юстиції Гончар О.В. скасував постанову про закриття кримінального провадження від 31.07.2017, рішення про закриття кримінального провадження слідчим прийняте з порушенням вимог закону, тобто без вирішення питання про долю речового доказу, транспортного засобу.

В ході проведення службового розслідування, з`ясувавши усі обставини справи дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що у діях державного службовця - слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_1 наявні ознаки дисциплінарного проступку та є підстави для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. Факти вчинення дисциплінарного проступку знайшли своє підтвердження.

27.02.2019 дисциплінарною комісією прийнятий Висновок №1 згідно якого службове розслідування завершене, відомості, що стали причиною проведення службового розслідування є такі, що підтвердилися, за неналежне виконання посадових обов`язків (не забезпечене повне, всебічне, об`єктивне і неупереджене розслідування кримінальних проваджень у встановлені терміни) та доручень керівника рекомендовано ОСОБА_1 притягнути до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення у виді догани.

Разом з тим, дисциплінарною комісією суб`єкту призначення спрямовано подання, за наслідками розгляду якого, Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №321 від 06.03.2019 за неналежне виконання посадових обов`язків, що виразилось у не забезпеченні повного, всебічного, об`єктивного і неупередженого розслідування кримінальних проваджень у встановлені терміни, недотримання розумних строків при проведенні процесуальних дій та всебічного повного і неупередженого дослідження обставин кримінальних проваджень, доручень керівника (протокольних рішень оперативних нарад), порушення основних обов`язків державного службовця передбачених пунктами 7, 8 частини 1 статті 8 Закону України "Про державну службу", тобто вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу", ОСОБА_1 притягнутий до дисциплінарної відповідальності із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення у виді догани.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що проведення дисциплінарного провадження було здійснено у відповідності до вимог Закону України "Про державну службу", вид дисциплінарного стягнення відповідає тяжкості проступку, тому правомірним є наказ начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №321 від 06.03.2019 Віконського В.В. про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким у позові відмовлено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про Національну поліцію України», Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію України», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, регламентується Законом України № 889-VIII від 10.12.2015р. "Про державну службу".

Так, згідно частини першої статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби. Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

За частиною другою статті 62 Закону №889-VIII державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Згідно з частиною першою статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Відповідно до частини першої статті 65 Закону №889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

За змістом частини другої статті 65 Закону №889-VIII дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

За частиною першою статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

За змістом положень частин третьої, п`ятої, сьомої статті 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5 та 12 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану. Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9 - 11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону. За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.

Відповідно до частини шостої статті 66 Закону №889-VIII дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої цієї статті, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.

За частиною першою статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Згідно з частинами дев`ятою-одинадцятою статті 69 Закону №889-VIII дисциплінарна комісія розглядає дисциплінарну справу державного службовця, сформовану в установленому цим Законом порядку. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно з частиною першою, другою статтею 71 Закону №889-VIII з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. Службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", проводиться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, а стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", - дисциплінарною комісією у державному органі.

Згідно з частинами шостою, сьомою статтею 71 Закону №889-VIII особи, які проводять службове розслідування, несуть персональну відповідальність за неповноту і необ`єктивність його висновків та за розголошення інформації щодо службового розслідування.

Особи, які проводять службове розслідування, мають право: одержувати пояснення від державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб щодо обставин справи; одержувати у підрозділах державного органу чи за запитом в інших органах необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи; одержувати консультації відповідних спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Відповідно до частин першої, другої статті 73 Закону №889-VIII з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа, яка повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.

Відповідно до частини третьої статті 73 Закону №889-VIII результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

За змістом частин першої, другої статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

Відповідно до частини п`ятої статті 74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Згідно з частинами першою, другою статті 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 Закону №889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

За змістом положень Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, державний службовець може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності з накладенням суб`єктом призначення або керівником державної служби на такого державного службовця дисциплінарного стягнення у виді догани.

Як вбачається з матеріалів справи, під час судового розгляду, дисциплінарною комісією було дотримано наведені вище умови, у ОСОБА_1 відбиралися пояснення, в яких він мав можливість викласти свої міркування з приводу досліджуваних обставин. Службове розслідування проведено з врахуванням строків його проведення та за його наслідками складено висновок і подання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

Постанови прокурорів, якими скасовані закриття кримінальних проваджень, а також Висновок дисциплінарної комісії №1 від 27.02.2019 ОСОБА_1 не оскаржував, вони не скасовані та на момент прийняття спірного наказу були чинними.

Крім того, посилання позивача, що він не був ознайомлений з матеріалами дисциплінарної справи, а тому позбавлений можливості надати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, є безпідставним, оскільки протоколом №2 від 20.02.2019 та засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ стосовно державних службовців ГУ НП в Хмельницькій області, зазначено, що ОСОБА_1 був запрошений і присутній на засіданні дисциплінарної комісії 20.02.2019, надавав пояснення з приводу обставин справи, які комісія вирішила взяти до відома та долучити до матеріалів даної дисциплінарної справи.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що проведення дисциплінарного провадження було здійснено у відповідності до вимог Закону України "Про державну службу", в його ході виявлено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, вид дисциплінарного стягнення відповідає тяжкості проступку.

Виходячи з наведеного, наказ начальника Головного управління Національної поліції в Хмельницькій області №321 від 06.03.2019 Віконського В.В. про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за неналежне виконання посадових обов`язків, є законним та обґрунтованим.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 10 вересня 2019 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Охрімчук І.Г. Моніч Б.С.