Справа № 622/841/19
Суддя: Квітка О. О.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗОЛОЧІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 622/841/19 р.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.09.2019 смт Золочів

Золочівський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Квітки О.О.,

при секретарі - Поповій В.М.,

розглянувши в смт Золочів адміністративний позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківської області, Головного інспектора будівельно нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнаннання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Золочівського районного суду Харківської області із адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківської області (далі - відповідач-1, Департамент ДАБІ у Харківській області), Головного інспектора будівельно нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни (далі - відповідач-2, Мірошниченко Н.А. ), Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач-3, ДАБІ) про визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративні правопорушення, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту ДАБІ в Харківській області, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни № 455-П від 07.09.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Департаменту ДАБІ на користь позивача судові витрати у розмірі 10 668,40 грн, з яких судовий збір складає 768,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 9 900 грн. Свої вимоги аргументував тим, що 22 червня 2019 року йому стало відомо, що у автоматизованій системі виконавчого провадження міститься інформація про виконавче провадження № АСВП 57989083, відкрите 08.01.2019. 20.07.2019 Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, в особі головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Осадчука Василя Миколайовича, було проведено позапланову перевірку об`єкту: житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , власником якого на цей час є ОСОБА_4 . За результатами якої був складений Акт перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних норм №455-А, Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №455-Пр від 20.07.2018, Протокол про адміністративне правопорушення від 20.07.2018. Розглянувши матеріали справи та зазначені документи, головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталія Анатоліївна постановою по справі про адміністративне правопорушення №455-П від 07.09.2018 визнала ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, вказавши на порушення останнім п.1. ч. 1 ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. Ніяких доказів існування законної підстави проведення позапланової перевірки не надавалося. В протоколі про адміністративне правопорушення від 20.07.2018 та постанові по справі про адміністративне правопорушення №455-П від 07.09.2018 відсутні підписи та відмітки про відмову від отримання зазначених документів ОСОБА_1 , останньому не надали можливості надати пояснення. Не встановлено та не доведено, що саме ОСОБА_1 належить житлове приміщення та саме він реконструював квартиру АДРЕСА_1 , а отже що саме він зобов`язаний був повідомити про початок виконання будівельних робіт. 20.07.2018 на час позапланової перевірки житлового приміщення вказане нерухоме майно належало на праві приватної власності ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , що підтверждується договором купівлі-продажу квартири від 26.11.2018. ОСОБА_1 взагалі не виконував ремонтні роботи за вказаною адресою. Тому вважає вказану постанову складену із порушенням норм чинного законодавства, що змусило його звернутися до суду з вказаним позовом.

В судове засідання позивач та його представник не з`явилися, останній подав заяву, в якій просив розглядати справу без його участі.

Представник відповідача-1 в судове засідання не з`явився, відзив на позов до суду не подавав, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 53, 59, 63).

Відповідач-2 в судове засідання не з`явилася, відзив на позов до суду не подавала, про дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 62, 100).

Представник відповідача-3 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином (а.с. 90, 102).

В практиці Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні, Суд зазначає, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження (справа «Пономарьов проти України» 3 квітня 2008 року заява N 3236/03).

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

В силу ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Судом встановлено, що постановою № 455-П по справі про адміністративне правопорушення від 07.09.2018 ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 10200 грн (а.с. 22).

Із постанови вбачається, що позивач своїми діями порушив вимоги п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою КМУ від 13.04.2011 № 466.

20.07.2018 складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, ОСОБА_1 винесено припис 455-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Цього ж дня складено протокол про адміністративне правопорушення (а.с. 25 - 29, 23, 24).

Як вбачається із договору купівлі-продажу квартири від 26.11.2018 ОСОБА_4 купила у ОСОБА_10 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 16-17). Вказане підтверджується і витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 18).

З договору про надання юридичних послуг від 11.06.2019 додатку до нього випливає, що витрати на правову допомогу становлять 9 900 грн, а судовий збір - 768,4 грн (а.с. 77-79). В акті виконаних робіт зазначено, що розрахунки за юридичні послуги та фактичні витрати, здійснені сторонами до підписання зазначеного акту в повному обсязі, а саме шляхом готівкової оплати суми у розмірі 10 668,40 грн. (а.с. 80).

Дослідивши матеріали справи, суд на підставі ст. 8 КАС України, згідно з якої, усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, відповідно до вимог якої, розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними доказів, вважає, що позов підлягає задоволенню на підставі наступних фактичних даних.

Відповідно до ч.1 ст.6 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Положення ст.6 КАС України є реалізацією ч.1 ст.55 Конституції України, яка визначає, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, у разі, якщо його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Відповідно до п.п. 5, 7 цього Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Під час судового розгляду судом встановлено, що 07.09.2018 ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу у розмірі 10200 грн.

Участі в проведенні перевірки відповідачем ОСОБА_1 не приймав, не був присутнім під час складення протоколу про адміністративне правопорушення, винесенні приписів та розгляді справи про адміністративне правопорушення відносно нього, тому був позбавлений можливості скористатися правовою допомогою та повідомити про те, що квартира де було виявлено порушення йому не належить.

Крім того, згідно з актом перевірки № 455-А від 18.07.2019 підставою для проведення позапланової перевірки було замовлення позивача, хоча сам він не звертався до органів ДАБІ у Харківській області з жодних питань пов`язаних з проведенням будівельних робіт.

Позивач не є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 . Його дружина ОСОБА_4 набула право власності на вказану квартиру вже після проведення перевірки та винесення оскаржуваної постанови.

Правомірність винесеної постанови та її відповідність вимогам Закону оскаржується позивачем, який, як на підстави позову зазначив про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а також зазначив, що він не є власником квартири, в якій проводилась перевірка, отже і не являється суб`єктом відповідальності за вчинення вказаного правопорушення.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому, судом відзначається, що за змістом ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки, серед іншого, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва обєктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, яким, як зазначено вище, є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011.

Таким чином, з аналізу зазначених норм законодавства вбачається, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Поряд з цим, вина позивача ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, не підтверджена належними доказами, зокрема, в оскаржуваній постанові достеменно не встановлено - яке відношення має ОСОБА_1 до проведення робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 , таким чином не встановлено наявність вини позивача у скоєнні вказаного правопорушення.

При цьому, виходячи із норм, викладених в ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, судом відзначається, що всупереч наведеним вимогам, відповідачі як суб`єкти владних повноважень, - не надали суду достатніх та беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його (відповідача) заперечення, тим самим не спростували доводи позивача на обґрунтування заявлених позовних вимог.

В ч. 1 ст. 139 КАС України зазначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із ч. 7 цієї ж статті розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене вище, аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що відповідачами по справі не доведена правомірність прийнятого ним рішення у формі постанови № 455-Пвід 18.09.2018, якою накладено адміністративне стягнення у вигляді адміністративного штрафу в сумі 10200 грн на ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, винесеного Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Н. А., при цьому позивачем в повному обсязі доведено обставини, на яких ґрунтуються його вимоги, проте з огляду на п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, суд вважає за доцільне задовольнити позовні вимоги частково - скасувати постанову № 455-Пвід 18.09.2018 по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 96 КУпАП.

Крім того, представником позивача надано докази щодо здійснених позивачем судових витрат для розгляду справи. Суд вважає розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, а тому вважає за доцільне задовольнити вимогу позивача щодо стягнення на його користь судових витрат відповідно до положень ст. 139 КАС України.

На підставі викладеного вище, ст.ст. 96, 251, 14-1, 283, 289, 247, 284 КУпАП, керуючись ст.ст. 77, 79, 241, 255, 286 КАС України, суд

ухвалив:

Позов ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє ОСОБА_2 , до Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківської області, Головного інспектора будівельно нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталії Анатоліївни, Державної архітектурно-будівельної інспекції України - задовольнити частково.

Скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 455-П від 07.09.2018 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення за ч. 5 ст. 96 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 10200 грн, винесену Головним інспектором будівельно нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у Харківській області Мірошниченко Наталією Анатоліївною.

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення (постанова №455-П від 07.09.2018)щодо ОСОБА_1 .

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Державної архітектурно - будівельної інспекції України (, 01133, м.Київ, бульвар Лесі Українки, 26) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_5 ) судові витрати у розмірі 10 668 (десять тисяч шістсот шістдесят вісім) грн 40 к., з яких судовий збір складає 768,40 грн та витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 9 900 грн.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду через Золочівський районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. О.Квітка