Справа № 640/11084/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-09-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 вересня 2019 року м. Київ № 640/11084/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Добрянську Я.І., розглянувши клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження у справі

за позовом ОСОБА_1
доБучанської міської ради Київської області
провизнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Бучанської міської ради Київської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Донця В . А. від 25.06.2019р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Донця В.А. від 03.07.2019р. відмовлено ОСОБА_1 в задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

Відповідно до розпорядження керівника апарату суду від 01.08.2019р. № 1058 "Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ" адміністративна справа № 640/11084/19 передана на повторний автоматичний розподіл справ між суддями.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 640/11084/19 розподілено на суддю Добрянську Я.І.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2019р. справу прийнято до провадження судді Добрянської Я.І. та повідомлено сторони про розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.08.2019р. у задоволенні заяви представника позивача про забезпечення адміністративного позову - відмовлено.

05.09.2019р. до суду надійшло клопотання від представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження. В обґрунтування поданої заяви зазначає, що дана справа має вирішальне значення для позивача, оскільки за результатом її розгляду буде зрозумілим чи має законну силу рішення суду та чи є суд тією гілкою влади, рішення якої є законними та підлягають обов`язковому виконанню. Більше того, наголошує, що рішення суттєво вплине на на віру позивача в закон і справедливість та в те, що держава дійсно надає йому певні гарантії, як громадянину України. Також наголошує, що обраний позивачем спосіб захисту потребує надання відповідачем пояснень, щодо причин відмови самостійно скасувати свої рішення, які перешкоджають позивачу набути у власність земельну ділянку, присуджену йому рішенням суду.

Проаналізувавши подане клопотання, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Відповідно до ч. 5, 6 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеп v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25.04.2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява №64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства, подавати відповідні клопотання тощо.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які фактично висловлені нею в адміністративному позові, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Ознайомившись з адміністративним позовом, зокрема, з його предметом, підставами та змістом, суд приходить до висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, а відтак суд відмовляє у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням осіб, та вказує про можливість розгляду даної адміністративної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Керуючись статтями 12, 260, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження - відмовити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська