Справа № 826/14360/17
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

30 серпня 2019 року № 826/14360/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовомПублічного акціонерного товариства «Укргазвидобування»
доДержавної служби геології та надр України
про представники сторін:визнання протиправними та скасування приписів позивача - Шляхетський А.Л.; відповідача - не з`явився,

ВСТАНОВИВ:

07.11.2017 Публічне акціонерне товариство «Укргазвидобування» (адреса: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28, ) (далі альтернативно - позивач або ПАТ «Укргазвидобування») звернулось до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом № 2/1-08-9453 від 06.11.2017 до Державної служби геології та надр України (адреса: 03057, м. Київ, вул. Ежена Потьє, 16, ) (надалі - відповідач або Держгеонадра), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис Державної служби геології та надр України від 27.10.2017 № 11/15/2493;

- визнати протиправним та скасувати припис Державної служби геології та надр України від 27.10.2017 № 12/16/5413.

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржувані приписи прийняті за відсутності проведення перевірки ПАТ «Укргазвидобування», що підтверджується актами про недопущення до перевірки від 27.10.2017 № 15/2493 і № 16/5413, тобто з порушенням порядку прийняття, що є підставою для їх скасування в судовому порядку. Крім того, всупереч положенням п. 3 частини першої статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності до 31 грудня 2017 року» посадовими особами відповідача не надано представникам позивача рішення суду про проведення перевірки, у зв`язку з чим підстави для їх допуску відсутні. При цьому, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к призначено одну перевірку, а не чотири, як зазначено в наказах. Крім того, у вказаній ухвалі не зазначено ні періоди, ні об`єкти перевірки, які визначено в наказах та направленнях відповідача. Таким чином, накази Держгеонадра № 425, № 426, № 427, № 428 від 26.09.2017 та направлення на проведення перевірки № 21569/03/14-17, № 21570/03/14-17, № 21571/03/14-17, № 21572/03/14-17 від 26.09.2017 суперечать чинним нормам законодавства та ухвалі слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.11.2017 (суддя Пащенко К.С.) позовну заяву було залишено без руху та зобов`язано позивача усунути недоліки у позовній заяві у п`ятиденний строк з моменту її отримання. Позивачем було усунуто недоліки позовної заяви у визначений судом строк.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.11.2017 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено попереднє судове засідання на 27.11.2017.

17.11.2017 через канцелярію суду від ПАТ «Укргазвидобування» надійшло клопотання про вжиття заходів забезпечення позову шляхом зупинення дії приписів Держгеонадра від 27.10.2017 № 12/16/5413, № 11/15/2493 до набрання законної сили постановою суду у цій справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.11.2017 відмовлено ПАТ «Укргазвидобування» у задоволенні клопотання про забезпечення адміністративного позову.

У судовому засіданні 27.11.2017 оголошено перерву до 21.12.2017.

21.12.2017 від Держгеонадра надійшов відзив № 04-1452 від 18.12.2017 на позов, у якому відповідач зазначає, що в рамках кримінального провадження № 001723, що здійснюється Департаментом з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к призначено документальну позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування ПАТ «Укргазвидобування». На підставі зазначеної ухвали, яка в силу приписів ч. 3 ст. 309 Кримінального процесуального кодексу України не оскаржується, Держгеонадра видано 4 накази про проведення позапланової перевірки позивача. Поряд з цим, винесення декількох наказів обумовлено територіальною віддаленістю родовищ вуглеводнів, перевірка яких призначалась ухвалою слідчого судді від 11.09.2017, а тому проведення такої перевірки в стислі строки не є можливим. Однак, надрокористувач неправомірно та з порушенням встановлених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підстав не допустив посадових осіб Держгеонадра до здійснення позапланового заходу державного геологічного контролю, у зв`язку із чим відповідачем складено акти про недопущення до перевірки та приписи у відповідності до форм, затверджених наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 28.03.2013 № 133. При цьому, листом позивача № 2/1-01-9238 від 26.10.2017 підтверджується факт пред`явлення посадовими особами Держгеонадра необхідних документів для здійснення позапланової перевірки.

У судовому засіданні 21.12.2017 оголошено перерву до 08.02.2018.

15.01.2018 ПАТ «Укргазвидобування» подало до суду відповідь на відзив, у якій надає пояснення, аналогічні тим, що викладені в адміністративному позові.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.02.2018 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у судове засідання на 22.03.2018.

22.03.2018 від представників сторін надійшли клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Зважаючи на викладене, адміністративна справа, відповідно до ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (у рішенні - КАС України), розглядається у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 28.09.2017 до приміщення ПАТ «Укргазвидобування» прибули посадові особи Держгеонадра з метою проведення позапланової документальної перевірки позивача на підставі наказів відповідача № 425, № 426, № 427, № 428 від 26.09.2017 та направлень на проведення перевірки від 26.09.2017 № 21569/03/14-17, № 21570/03/14-17, № 21571/03/14-17, № 21572/03/14-17.

Вказані накази Держгеонадра видано на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва Москаленка К.О. від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к.

Вважаючи відсутніми законні підстави для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), ПАТ «Укргазвидобування» листом № 2/1-01-9238 від 26.10.2017 повідомив Держгеонадра про недопуск до здійснення перевірки.

27.10.2017 Департаментом державного геологічного контролю Північного міжрегіонального відділу Держгеонадра складено акти про недопущення до проведення перевірки № 15/2493 і № 16/5413.

Цього ж дня відповідач видав приписи № 12/16/5413, № 11/15/2493, якими у строк до 07.11.2017 зобов`язано ПАТ «Укргазвидобування» усунути виявлені порушення, а саме: статті 6, 10, 11 Закону України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 5 Угоди №1817 від 07 квітня 2016 року про умови користування надрами з метою видобування вуглегоднів, шляхом надання відповідачу копій документів та матеріалів, що підтверджують дотримання ПАТ «Укргазвидобування» вимог законодавства про надрокористування, та матеріалів, які підтверджують факт усунення порушень.

Незгода позивача із прийнятими 27.10.2017 Держгеонадра приписами зумовила його звернення до суду з відповідним позовом.

Вирішуючи даний спір, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини третьої статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 15 Кодексу України про надра встановлено, що надра надаються у постійне або тимчасове користування. Постійним визнається користування надрами без заздалегідь встановленого строку. Тимчасове користування надрами може бути короткостроковим (до 5 років) і довгостроковим (до 50 років). У разі необхідності строки тимчасового користування надрами може бути продовжено.

Перебіг строку користування надрами починається з дня одержання спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами, якщо в ньому не передбачено інше, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня, зазначеного в такій угоді.

Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу (частина перша статті 19 Кодексу України про надра).

Статтею 60 Кодексу України про надра передбачено, що державний контроль і нагляд за веденням робіт по геологічному вивченню надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України.

Згідно з положеннями частини першою статті 61 Кодексу України про надра, державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

У відповідності до Положення про Держгеонадра, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1174 (далі - Положення № 1174), Державна служба геології та надр України (Держгеонадра) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Держгеонадра у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Пунктом 4 Положення № 1174 передбачено, що Держгеонадра відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним їх використанням; проводить планові та позапланові перевірки надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства; здійснює державний контроль за дотриманням правил і нормативів користування нафтогазоносними надрами.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року № 877-V (нижче - Закон № 877-V).

Статтею 2 цього Закону окреслена сфера його дії, зокрема, встановлюються відносини, що виникають під час здійснення заходів державного контролю, на які не поширюється дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

З огляду на те, що Держгеонадра відсутня у даному переліку, при здійсненні державного нагляду за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр цей орган керується правилами, визначеними вказаним Законом з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України про надра.

Відповідно до статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформлюється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Як вбачається з матеріалів справи, Департаментом з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 001723.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к задоволено частково клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтримання державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України Дяченка О.О. про проведення документальної позапланової перевірки у кримінальному провадженні № 001723. Призначено документальну позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування службовими особами ПАТ «Укргазвидобування» () під час виконання угод на виконання робіт з ГРП та капітального ремонту свердловин на родовищах ПАТ «Укргазвидобування» іноземними компаніями «Tacrom Services S.R.L.» (Румунія) та ДП «РУП «ВО «Белоруснєфть» (Республіка Беларусь). Згідно резолютивної частини ухвали, судом постановлено про необхідність з`ясування наступних питань:

- чи наявні проекти на розробку ділянок Східнополтавського, Березівського, Копилівського, Роднікового, Чутівського, Яблунівського, Розумівського, Веснянського та інших родовищ на території Полтавської та Харківської областей, на яких проводяться ГРП та КРС представниками ПАТ «Укргазвидобування», а також підрядних організацій Tacrom Services S.R.L. (100072 м. Плоєшти, Прахова, Румунія, бульвар Республіки №313А) та РУП «ВО «Бєларуснєфть» (246003, вул Рогачевська, 9, м. Гомель, Республіка Білорусь), з якими товариство уклало відповідні угоди;

- чи отримувало ПАТ «Укргазвидобування» спеціальні дозволи на користування надрами з метою видобування корисних копалин на території Полтавської та Харківської областей;

- чи проводяться на ділянках надр, наданих у користування, роботи, передбачені спеціальним дозволом на користування надрами;

- чи виконується мета спеціального дозволу на користування надрами;

- чи виконуються особливі умови спеціального дозволу на користування надрами та Угоди про умови користування надрами;

- чи здійснюється видобуток корисних копалин по горизонтам та покладам, запаси по яких затверджені протоколами ДКЗ України та чи зазначені ці запаси вуглеводнів у спеціальних дозволах на користування надрами;

- чи виконуються рекомендації Державної комісії України по запасах корисних копалин;

- чи наявні накази Міненерговугілля на введення родовищ у промислову розробку;

- чи отримані документи, що посвідчують право на земельну ділянку для потреб пов`язаних з користуванням надр на вищевказаних родовищах;

- чи отримано акти про надання гірничого відводу;

- чи здійснюється видобування в межах ділянки надр, відповідно до координат, визначених спеціальним дозволом на користування надрами;

- чи здійснюється видобування в межах гірничого відводу;

- чи здійснюється видобування в межах земельної ділянки, визначеної в документах, що посвідчують право на неї;

- чи має ПАТ «Укргазвидобування» та/або підрядні організації нормативні документи, на підставі яких проводились роботи з ГРП та КРС на свердловинах підприємства;

- чи дотримуються вимоги нормативних документів на проведення ГРП та КРС, проектів розробки родовищ, а також проекти (плани) на виконання робіт з інтенсифікації свердловин, зокрема ГРП та КРС;

- чи погоджені у встановленому порядку проекти облаштування родовищ;

- чи затверджені у встановленому порядку проекти розробки родовищ та чи погоджені у встановленому порядку зазначені проекти, чи пройшли проекти розробки відповідні експертизи;

- чи затверджені у встановленому порядку технологічні режими свердловин, чи відповідають вони вимогам проектів розробки родовищ;

- чи затверджені та погоджені у встановленому порядку проекти технологічних втрат (витрат) по родовищам;

- чи виконуються вимоги проектів будівництва свердловин та чи пройшли дані проекти відповідні експертизи;

- чи виконуються плани досліджень свердловин;

- чи виконуються плани капремонту свердловин;

- чи погоджені у встановленому порядку переводи роботи свердловин на інші горизонти;

- чи наявні проекти дорозвідки родовищ вуглеводнів, чи наявні форми 3-гр у разі проведення геологорозвідувальних робіт по родовищах;

- чи наявна страхова угода на випадок завдавання екологічної шкоди при розробці родовища вуглеводнів;

- чи проводиться плата до Державного бюджету обов`язкових платежів за користування надрами та з інших питань, які виникнуть в ході перевірки;

- підтвердити або спростувати факт збільшення видобутку природного газу на свердловинах на яких проводились роботи з ГРП та КРС підрядними організаціями «Tacrom Services S.R.L.» (Румунія) та ДП «РУП «ВО «Белоруснєфть» (Республіка Беларусь);

- перевірити наявність обов`язкової документації, а також внесення до неї відомостей про проведення робіт з ГРП та КРС підрядними організаціями «Tacrom Services S.R.L.» (Румунія) та ДП «РУП «ВО «Белоруснєфть» (Республіка Беларусь), а саме: паспорти свердловин; журнал по видобутку газу, конденсату і води; вахтовий журнал збірного пункту; картограма витратоміру по видобутку газу; опис робіт, проведених на свердловині і не відображених у вахтовому журналі оператора; акти про витрати газу під час продувки свердловин; акти про виконання робіт з підземного ремонту свердловин; результати випробувань свердловин; інформація про відбір проб і результатів лабораторних аналізів газу, конденсату і рідини; добові рапорти і місячні звіти з видобутку газу; акти замірів статичних тисків з інформацією типу манометра, результатів їх перевірки і умов вимірів; результати замірів положення вибою і робіт з його очистки;

- перевірити своєчасність та правильність державної реєстрації робіт із геологічного вивчення та використання надр, наявністю спеціальних дозволів на користування надрами і виконання передбачених ними умов;

- встановити чи було створено небезпеку для довкілля у ході проведення робіт з ГРП та КРС підрядними організаціями «Tacrom Services S.R.L.» (Румунія) та ДП «РУП «ВО «Белоруснєфть» (Республіка Беларусь), у період 2016-2017 років.

Проведення перевірки доручено службовим особам Держгеонадра. В задоволенні інших вимог клопотання відмовлено.

На виконання вказаної ухвали слідчого судді Держгеонадрами винесено накази № 425, № 426, № 427, № 428 від 26.09.2017, відповідно до яких призначено перевірку діяльності ПАТ «Укргазвидобування» під час промислової розробки Східнополтавського, Березівського, Копилівського, Роднікового, Чутівського, Яблунівського, Розумівського, Веснянського родовищ (спеціальні дозволи № 5410 від 31.10.2011, № 5914 від 27.02.2014, № 1936 від 14.07.1999, № 2430 від 05.04.2001, № 2493 від 20.06.2001, № 5413 від 31.10.2011, № 1817 від 25.03.1999, № 2389 від 21.02.2001).

З огляду на відмічене, суд зауважує, що підстави для здійснення позапланових заходів, зазначені в ст. 6 Закону № 877-V.

У той же час, у відповідності до ст. 2 Закону України "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 03.11.2016 № 1728-VIII (далі - Закон № 1728-VIII, в редакції від 03.11.2016) до 31 грудня 2017 року встановлено мораторій на проведення органами державного нагляду (контролю) планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ст. 3 вказаного Закону, до 31 грудня 2017 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю):

1) з підстави, передбаченої частиною другою цієї статті (за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності (далі - Державна регуляторна служба);

2) за письмовою заявою суб`єкта господарювання до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

3) за рішенням суду;

4) у разі настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Поряд з цим, суд примічає, що за ст. 78 ч. 4 ст. 78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Судом установлено, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.09.2018 у справі № 826/12903/17, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.03.2019, у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" до Державної служби геології та надр України про визнання протиправних та скасування наказів від 26.09.2017 №№ 425, 426, 427, 428 "Про здійснення позапланової перевірки" та визнання протиправних та скасування приписів від 29.09.2017 № 9/12/5410 та № 8/11/5914, адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" - задоволено повністю; визнано протиправними та скасовано накази Державної служби геології та надр України від 26.09.2017 №№ 425, 426, 427, 428 "Про здійснення позапланової перевірки"; визнано протиправними та скасовано приписи Державної служби геології та надр України від 29.09.2017 № 9/12/5410 та № 8/11/5914.

Зі змісту судового рішення суду першої інстанції, серед іншого, випливає, що: «Підставою для прийняття спірних наказів стала ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Москаленка К.О. від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к. Суд звернув увагу, що Велика Палата Верховного Суду в постанові від 23 травня 2018 року по справі 243/6674/17-к вказала, що ухвала слідчого судді про надання дозволу на проведення позапланової перевірки не передбачена КПК. Таким чином, за вказаних обставин, суд не приймає до уваги посилання відповідача на правомірність призначення перевірки на підстави ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Москаленка К.О. від 11.09.2017 у справі № 757/52593/17-к. А тому, оскаржувані накази від 26.04.2017 №№ 425, 426, 427, 428 "Про здійснення позапланової перевірки" прийняті Державною службою геології та надр України без правових на це підстав, у зв`язку із чим є протиправними та підлягають скасуванню».

Таким чином, враховуючи, що під час розгляду справи № 826/12903/17, у якій беруть участь ті самі особи, що і у справі № 826/14360/17, встановленими є обставини неправомірності наказів від 26.04.2017 №№ 425, 426, 427, 428 "Про здійснення позапланової перевірки" прийнятих Державною службою геології та надр України, наявні підстави, в силу ст. 78 КАС України, для звільнення від доказування ПАТ "Укргазвидобування" неправомірності винесення означених вище наказів.

З огляду на викладене в наведеному епізоді, суд висловлюється про прийняття до уваги обставин, встановлених під час розгляду справи № 826/12903/17, і які, в силу ст. 78 КАС України, не потребують доказування у даній справі.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

За таких обставин, з огляду на неправомірність видачі наказів Держгеонадра № 425 - 428 від 26.09.2017 про проведення позапланової перевірки ПАТ «Укргазвидобування», що, як наслідок, не вказує на протиправність дій позивача з недопущення посадових осіб відповідача до здійснення заходів державного нагляду (контролю), суд приходить до висновку про невідповідність оскаржуваних приписів Держгеонадра № 12/16/5413, № 11/15/2493 від 27.10.2017 критеріям, визначеним п.п. 3, 8 ч. 2 ст. 2 КАС України, що є підставою для скасування Спірних приписів.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, на думку суду, вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки в даному випадку суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог, то судові витрати в розмірі 3 200,00 грн. підлягають відшкодуванню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, як то відповідача у справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 72- 77, 241- 246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позов Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Державної служби геології та надр України від 27.10.2017 № 11/15/2493.

3. Визнати протиправним та скасувати припис Державної служби геології та надр України від 27.10.2017 № 12/16/5413.

4. Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України (, м. Київ, вул.. Ежена Потьє, 16) на користь Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" (, 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28) понесені ПАТ «Укргазвидобування» витрати по сплаті судового збору у розмірі 3 200,00 грн. (три тисячі двісті гривень).

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Київського апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд м. Києва.

Суддя К.С. Пащенко