Справа № 826/11947/18
Суддя: Шурко Олег Іванович
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

04 вересня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Шурко О.І., розглянувши в порядку письмового провадження заяву Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" про відвід складу суду при розгляді апеляційної скарги на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 03 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" до Кабінету Міністрів України, Міністерства екології та природних ресурсів України, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , Приватне акціонерне товариство "Євраз Суха Балка", Приватне акціонерне товариство "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат", Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг", Публічне акціонерне товариство "Кривбасзалізрудком", ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , про визнання протиправним та нечинним пункту 1 розпорядження 23-р від 17.01.2018 року, визнання дій протиправними та зобов`язання утриматись від видачі висновку, -

В С Т А Н О В И В:

Громадська організація "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Кабінету Міністрів України, Міністерства екології та природних ресурсів України про визнання протиправним та нечинним пункт 1 розпорядження Кабінету Міністрів України 17.01.2018 року за №23; визнання дії Міністерства екології та природних ресурсів України, яким почато Процедуру оцінки впливу на довкілля у повідомленні державного підприємства "Кривбасшахтозакриття" від 02.07.2018 року планованої діяльності, протиправними та зобов`язання утриматися від видачі висновку з оцінки впливу на довкілля акумуляції надлишків зворотних вод у ставку-накопичувачі шахтних вод та їх скидання у р. Інгулець без інформації про видобування корисних копалин ПАТ "Криворізький залізорудний комбінат" з родовища поле шахти "Родіна" і багатих залізних руд рудника ім. Комінтерна (поле шахти Октябрська); ПАТ "АрселорМіттал Кривий Ріг" з родовища РУ ім. Кірова (поле шахти Артем); ПАТ "Євраз Суха Балка" з родовища поле шахти - ім. Фрунзе, а також господарську діяльність ПАТ "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат", що пов`язана з підтримкою необхідного режиму гідрозахисту шахти "Гігант-Глибока" та призводить до скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти.

18.03.2019 представником позивача було подано до суду першої інстанції заяву про збільшення позовних вимог.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 травня 2019 року заяву Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" про збільшення позовних вимог повернуто без розгляду.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, Громадська організація "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 травня 2019 року та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10 липня 2019 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Чаку Є.В., судді - Файдюк В.В. та Мєзєнцев Є.І.

02.09.2019 до канцелярії суду апеляційної інстанції Громадською організацією "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" було подано письмову заяву про відвід колегії судів Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І. та Файдюка В.В. Заява також підписана ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22

Шостий апеляційний адміністративний суд своєю ухвалою від 02.09.2019 заяву скаржника про відвід колегії суддів - визнав необґрунтованою. Зупинив провадження у справі за адміністративним позовом Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" до Кабінету Міністрів України, Міністерства екології та природних ресурсів України, треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_1 , Державне підприємство "Кривбасшахтозакриття", ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , Приватне акціонерне товариство "Євраз Суха Балка", Приватне акціонерне товариство "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат", Публічне акціонерне товариство "АрселорМіттал Кривий Ріг", Публічне акціонерне товариство "Кривбасзалізрудком", ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , про визнання протиправним та нечинним пункту 1 розпорядження 23-р від 17.01.2018 року, визнання дій протиправними та зобов`язання утриматись від видачі висновку. Передав справу № 826/1197/18 для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.09.2019 для вирішення вказаного питання визначено суддю - Шурко О.І.

Перевіривши матеріали справи та доводи заяви про відвід колегії судів Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І. та Файдюка В.В., приходжу до висновку про відсутність підстав для її задоволення, з огляду на наступне.

Дану заяву скаржник обґрунтував тим, що в провадженні Шостого апеляційного адміністративного суду перебувала справа за апеляційною скаргою Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 вересня 2018 року у справі №826/11947/18 про відмову у забезпеченні позову. Вказана апеляційна скарга за результатами автоматизованого розподілу справ серед суддів була розподілена на колегію суддів Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В., Чаку Є.В. При надходженні до Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 травня 2019 року про залишення без розгляду та повернення заяви апелянта про збільшення позовних вимог по тій же справі, вказану апеляційну скаргу знову було розподілено на колегію суддів Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В. Заявник зазначив, що невжиття заходів забезпечення позову призвело до прийняття нового спірного рішення й необхідності звернення за судовим захистом.

Також заявник зазначив, що упередженість суддів, крім зазначеного, підтверджується створенням привілей для представників суб`єктів владних повноважень. Всупереч судової практики Великої Палати Верховного Суду до участі в апеляційному розгляді справи суддями Чаку Є.В., Мєзєнцевим Є.І., Файдюком В.В. було допущено осіб, які на розсуд заявника, не мають повноважень, а саме здійснюють самопредставництво, а не представляють суб`єктів владних повноважень.

На думку заявника, вказані обставини у сукупності дають підстави сумніватися в неупередженості та об`єктивності колегії суддів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І., Файдюка В.В., і відповідно, є тими іншими обставинами в розумінні п.4 ч.1 ст. 36 КАС України для їх відводу.

Дослідивши матеріали справи, доводи заявника, вважаю, що наведені заявником обставини не можуть слугувати підставами для відведення колегії судів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І. та Файдюка В.В., оскільки вони ґрунтуються на припущеннях про існування відповідних обставин та не підтверджуються належними і допустимими доказами.

Згідно з ч. 8 ст. 40 КАС України вирішення питання про відвід здійснюється в порядку письмового провадження.

Підстави для відводу судді визначені ст. 36 КАС України.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 цієї статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Статтею 37 КАС України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови або ухвали суду касаційної інстанції.

Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення, крім випадку, коли проведення врегулювання спору за участю судді було ініційовано суддею, але до закінчення встановленого судом в ухвалі про відкриття провадження у справі строку сторона заперечила проти його проведення.

Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду, винесеного за результатами нового розгляду цієї справи.

Суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами у цій адміністративній справі. Положення цієї частини не застосовуються у випадку розгляду заяви про перегляд судового рішення за виключними обставинами з підстав, визначених пунктом 3 частини п`ятої статті 361 цього Кодексу, Великою Палатою Верховного Суду.

Частиною 3 статті 39 КАС України установлено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно усталеної практики Європейського Суду з прав людини наявність безсторонності повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду.

Із практики Європейського суду з прав людини вбачається, що важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві.

У рішенні "Газета-Центр проти України" від 15 липня 2010 року Європейський суд з прав людини, встановлюючи порушення принципу безсторонності, зазначив, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду. Навіть зовнішні прояви можуть бути важливими або, іншими словами, "правосуддя має не тільки чинитись, також має бути видно, що воно чиниться".

Також, щодо об`єктивної неупередженості зазначено у справі «Фей проти Австрії». Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів), у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень у інших справах, у т.ч. подібних.

Звертаю увагу на те, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного суддю, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

В даному випадку здійснений автоматизований розподіл судової справи відповідає вимогам КАС України.

Доводи заявника, якими він обґрунтовує свою заяву про відвід колегії суддів та які по суті полягають у незгоді з процесуальними діями та рішеннями колегії суддів, не можуть свідчити про упередженість та/або необ`єктивність суддів і за наведеними правилами процесуального закону не є підставою для відводу колегії суддів.

Що стосується повноважень представників Кабінету Міністрів України та Міністерства екології та природних ресурсів України, то в матеріалах справи наявні належним чином завірені та дійсні на даний час довіреності на представництво (том 16, а.с. 138-139).

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість колегії судів Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І. та Файдюка В.В., в результаті розгляду даної справи, або наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що заявлений відвід є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 243, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства, апеляційний суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Громадської організації "Міжрегіональне бюро екологічного захисту" про відвід колегії судів Шостого апеляційного адміністративного суду Чаку Є.В., Мєзєнцева Є.І. та Файдюка В.В. - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Шурко О.І.