Справа № 640/16764/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 вересня 2019 року м. Київ № 640/16764/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі ГУ ДФС у місті Києві
про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення та вимоги про сплату боргу,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Державної податкової інспекції у Дарницькому районі ГУ ДФС у місті Києві (02068, м. Київ, вул. Кошиця, 3, код ЄДР: 39479227), в якому просить суд визнати протиправними та скасувати:

1) податкове повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17 про сплату транспортного податку з фізичних осіб за 2015 рік у розмірі 25 000,00 грн.;

2) вимогу про сплату боргу від 07.02.2019 № 404-17.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

В порушення вимог п. 2 ч. 5 ст. 160 та ч. 6 ст. 160 КАС України позовна заява не містить реєстраційного номеру облікової картки представника позивача.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, на підтвердження сплати судового збору позивачем надано квитанції про сплату судового збору від 05.08.2019 № 4305 та № 4338, якими сплачено судовий збір у розмірі по 768,40 грн.

Разом з тим, суд зазначає, що з комп`ютерної програми Діловодство спеціалізованого суду Окружного адміністративного суду м. Києва видно, що квитанції про сплату судового збору від 05.08.2019 № 4305 та № 4338, є підтвердження сплати судового збору у справі № 640/14867/19 (суддя Літвінова А.В.), що підтверджується виписками про зарахування збору до спеціального фонду державного бюджету України, а відтак не є належними документами сплати судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом № 640/16764/19.

Відтак, в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України позивачем не надано належних доказів сплату судового збору за звернення до суду з даним позовом, з огляду на що позивачу слід надати належні докази (платіжні доручення, квитанції) про сплату судового збору за звернення до суду у справі № 640/16764/19.

Між тим, згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Відтак, за звернення до суду з даним позовом (справа № 640/16764/19), позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Крім того, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України (далі - ПК України) з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Пунктом 102.1 ст. 102 ПК України передбачено, що контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Тобто, строк звернення до суду щодо оскарження податкового повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17 складає 1095 днів.

Як видно з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд, зокрема, визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17.

Позов зареєстрований 04.09.2019.

Позивачем надано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій зазначає, що про існування оскаржуваних рішень, у тому числі податкового повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17, позивачу стало відомо 06.06.2019 з моменту отримання інформації з Державного реєстру обтяжень рухомого майна.

Натомість вказані причини пропуску строку звернення до суду вважає неповажними, з огляду на те, що по-перше, в матеріалах позовної заяви містяться копія конверту, надісланого податковим органом на адресу позивача ( АДРЕСА_2 ) з довідкою ф. 20 ДП «Укрпошта» про повернення 01.08.2015 вказаного конверту до податкового органу з відміткою «за закінченням терміну зберігання», по-друге, такий конверт було надіслано до на адресу позивача ( АДРЕСА_2 ), яка збігається з місцем реєстрації (проживання) ОСОБА_1 , що підтверджується штампом реєстрації місця проживання позивача, проставленого на 12 сторінці паспорту ОСОБА_1 .

Відповідно до п. 58.3 ст. 58 ПК України у разі коли пошта не може вручити платнику податків податкове повідомлення-рішення або податкові вимоги, або рішення про результати розгляду скарги через відсутність за місцезнаходженням посадових осіб, їх відмову прийняти податкове повідомлення-рішення або податкову вимогу, або рішення про результати розгляду скарги, незнаходження фактичного місця розташування (місцезнаходження) платника податків або з інших причин, податкове повідомлення-рішення або податкова вимога, або рішення про результати розгляду скарги вважаються врученими платнику податків у день, зазначений поштовою службою в повідомленні про вручення із зазначенням причин невручення.

Тобто, зважаючи на те, що податковим органом було надіслано на адресу реєстрації (проживання) податкове повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17, яке 01.08.2015 було повернуто до податкового органу з відмовкою про закінчення терміну зберігання, податкове повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17 вважається врученим позивачу 01.08.2015.

Посилання представника позивача у позовній заяві на те, що з наданих доказів надіслання неможливо встановити надсилання податкового повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17, суд вважає необґрунтованим, оскільки період прийняття податкового повідомлення-рішення від 12.06.2015 № 6947-17 можливо поєднати з періодом надіслання/повернення такого конверту до податкового органу, зважаючи на те, що конверт про повернення з причин не вручення повертається відправнику після спливу місячного строку перебування у поштовій установі, а відтак, беручи до уваги те, що конверт до податкового органу повернувся 01.08.2015, можливо припустити, що такий конверта було надіслано податковим органом на адресу позивача 28-30.06.2015.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене позивачу слід вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) заяви із зазначенням відомостей представника позивача, визначених п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України:

2) оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 768.40 грн.;

3) вказати інші підстави для поновлення строку звернення до суду із наданням доказів поважності причин такого пропуску.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Причини пропуску строку звернення до суду з даним позовом, викладені у заяві ОСОБА_1 від 04.09.2019 про поновлення строку звернення до суду, визнати неповажними.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін