Справа № 826/6368/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6368/18
УХВАЛА

06 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Парінова А.Б., Беспалова О.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 березня 2019 року у справі за позовом ПП «Ценрсталь Плюс» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 06.03.2019 позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДФС у м. Києві звернулось 04.04.2019 (що підтверджується відбитком вхідного штемпеля а.с. 199, т.1) з апеляційною скаргою вперше.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2019 апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку із несплатою судового збору у розмірі 7 343, 42 грн. та надано максимальний у розумінні ч.2 ст.298 КАС України та ч.2 ст.169 КАС України строк на усунення недоліків - 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 апеляційну скаргу повернено заявнику у зв`язку із тим, що ним не було усунено недоліки апеляційної скарги у встановлений ухвалою суду від 11.05.2019 строк, а саме: не сплачено судовий збір у розмірі 7 343, 42 грн.

03.07.2019 (що підтверджується відбитком поштового штемпелю на конверті, в якому надійшла апеляційна скарга) Головне управління ДФС у м. Києві повторно звернулось з апеляційною скаргою без урахування вимог до оформлення апеляційної скарги, на які звертав увагу суд ще ухвалою від 11.05.2019 при зверненні апелянта з первинною апеляційної скаргою, а саме: без надання доказу сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2019 року апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишено без руху, надано апелянту строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 7 343, 43 грн та подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали, роз`яснено апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу, що в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2019 року зазначено, що апелянт, оскаржуючи рішення від 06.03.2019, та отримавши копію оскаржуваного рішення в день його проголошення - 06.03.2019 (а.с. 198, т.1), та будучи проінформованим про недоліки його первинної апеляційної скарги і спосіб приведення її до вимог чинного законодавства ще ухвалою Шостого ААС від 11.05.2019, звернувся з повторною апеляційною скаргою 03.07.2019, тобто майже через 4 місяці з моменту отримання копії оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно із ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

В той же час, згідно із ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків визначених частиною 2 ст. 299 цього Кодексу.

Всупереч цьому, апелянт, звертаючись з апеляційною скаргою 03.07.2019 на рішення суду від 06.03.2019, не надав жодних обґрунтувань поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які б пояснювали його зволікання із зверненням із апеляційною скаргою, зокрема вже після винесення судом апеляційної інстанції ухвали про залишення його первинної скарги без руху (11.05.2019), якою було роз`яснено порядок приведення її до норм чинного законодавства, та взагалі не порушує питання щодо його поновлення.

Згідно зворотного поштового повідомлення, яке повернулося на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду, копії ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 липня 2019 року, отримано представником апелянта - 25.07.2019, а тому, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги фактично є 05.08.2019.

01.08.2019 Головним управлінням ДФС у м. Києві до Шостого апеляційного адміністративного суду направлено та 02.08.2019 зареєстровано заяву на усунення недоліків, у якій апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження та продовжити строк на усунення недоліків або відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Щодо сплати судового збору апелянт вказує, що юридичне управління ГУ ДФС у м. Києві наразі не отримувало відповіді щодо сплати судового збору за подання апеляційної скарги, при цьому, ГУ ДФС у м. Києві станом на сьогодні не може виконати вимоги суду в частині оплати судового збору з незалежних від нього причин, зважаючи на відсутність коштів на рахунку КЕКВ 2800 та блокуванням рахунків, що підтверджується листом ГУ ДКСУ у м. Києві від 15.07.2019 №07-08.10/5607.

Розглянувши доводи клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до вимог ч.2 ст.298 КАС України та ч.2 ст.169 КАС України строк усунення недоліків апеляційної скарги не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Відтак, Головному управлінню ДФС у м. Києві було судом надано максимальний строк, визначений КАС України для усунення недоліків апеляційної скарги.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає необхідним зазначити, що з 16 березня 2018 року набули чинності зміни до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - Порядок), відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору.

Так, у відповідності до п. 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, починаючи із 16 березня 2018 року Головне управління ДФС у м. Києві має можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках відповідно до листів органів Державної казначейської служби України.

Зважаючи на вищевикладене, клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги не підлягає задоволенню.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Розглянувши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, колегія суддів зазначає наступне.

Так, в силу положень ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга Головного управління ПФУ в м. Києві під зазначені умови, відповідно до яких суд може відстрочити сплату судового збору, не підпадає, а тому апелянт мав сплатити судовий збір, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача.

Щодо пропущеного строку апелянт в заяві про усунення недоліків зазначає, що КАС України передбачає право апелянта звернутися із скаргою протягом одного року, якщо тридцятиденний строк на подання апеляційної скарги пропущено з поважних причин.

Однак, суд апеляційної інстанції наголошує, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 у справі 804/958/17, від 17.10.2018 у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 у справі № 805/3544/17-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Також, суд зазначає, що апелянт у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження не наводить жодних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які б могли бути розцінені судом як поважні, тобто такі, які об`єктивно зумовили зволікання апелянта із поданням належним чином оформленої апеляційної скарги, зокрема, вже після того, як його первинну апеляційну скаргу було повернено та роз`яснено порядок усунення недоліків апеляційної скарги.

Таким чином, станом на 06 вересня 2019 року апелянтом не усунуто недоліки апеляційної скарги, а саме: не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку, та не сплачено судовий збір у розмірі 7 343, 43 грн., що є перешкодою для відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки апелянтом пропущено встановлений законом строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 березня 2019 року, а також, станом на 06 вересня 2019 року не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження у якій би було вказано поважні та обґрунтовані причин пропуску строку на апеляційне оскарження такого рішення, та не сплачено судовий збір у розмірі 7 343, 43 грн, це є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд , -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 березня 2019 року у справі за позовом ПП «Ценрсталь Плюс» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - відмовити.

Апеляційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами повернути Головному управлінню ДФС у м. Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов