Справа № 1.380.2019.001498
Суддя: Кухар Наталія Андріївна
Дата ухвалення: 2019-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.001498
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2019 року

Львівський окружний адміністративний суд в складі :

головуючого - судді Кухар Н.А.

секретаря судового засідання Шавель М.М.

за участю:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Михайлович А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді ,-

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) звернувся в суд з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, пл.Генерала Григоренка,3, м.Львів) у якому просить суд:

- Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області» № 577 від 18.02.2019 року у частині накладення на старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції»;

- Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Націоальної поліції у Львівській області по особовому складу № 129 о/с від 28.02.2019 року, у частині звільнення із служби в поліції старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції Величенка Ростислава Ігоровича;

- Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області і в цій частині рішення суду допустити до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що відповідачем протиправно застосовано до нього міру дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади з порушенням порядку та проведення відносно нього службового розслідування, та недоведення відповідачем порушення позивачем вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377. З метою відновлення порушених прав, позивач звернувся до суду з означеним позовом.

Ухвалою суду від 02 квітня 2019 року відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі.

Протокольною ухвалою від 23.07.2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою суду від 16 серпня 2019 року у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовлено.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримали повністю, з підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач подав відзив на позов, згідно якого просив відмовити в задоволенні позову посилаючись на правомірність спірних наказів, оскільки службовим розслідуванням встановлено, що за грубе порушення службової дисципліни, вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, та скоєння вчинку, що дискредитує звання поліцейського, до старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Величенка Ростислава Ігоровича (0062752), застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позову з підстав викладених у відзиві.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, дослідивши та оцінивши докази, які мають значення для справи, суд встановив наступне.

Наказом № 577 від 18.02.2019 року Головного управління Національної поліції у Львівській області "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Залізничного ВП ГУНП у Львівській області " за грубе порушення службової дисципліни, вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, та скоєння вчинку, що дискредитує звання поліцейського, до старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Величенка Ростислава Ігоровича (0062752), застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

На реалізацію вказаного наказу 28 лютого 2019 року Головним управлінням Національної поліції у Львівській області винесено наказ № 129 о/с "По особовому складу", яким у відповідності до Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII, звільнено зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, з 28 лютого 2019 року.

Не погоджуючись з зазначеними наказами Головного управління Національної поліції у Львівській області, позивач оскаржив їх до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд враховує наступне.

Частиною першою статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Законом України "Про Національну поліцію" визначено правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України.

За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію", у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно до п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Пунктом 2 частини першої вказаної статті встановлено, що поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" (надалі за текстом - Дисциплінарний статут НПУ) за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Наказом № 577 від 18.02.2019 року Головного управління Національної поліції у Львівській області "Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Залізничного ВП ГУНП у Львівській області " за грубе порушення службової дисципліни , вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, та скоєння вчинку, що дискредитує звання поліцейського, застосовано до старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Величенка Ростислава Ігоровича (0062752), застосовано дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту НПУ встановлено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Згідно розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України № 893 від 07.11.2018 року (надалі за текстом - Порядок проведення службових розслідувань) Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, щ о вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як передбачено п. 4 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Згідно п. 2 розділу 4 Порядку проведення службових розслідувань поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд зазначає, що мета службового розслідування полягає в тому, щоб повністю, об`єктивно та всебічно встановити: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника НП і його ставлення до вчиненого.

З матеріалів справи судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 11 січня 2019 року № 92 "Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків" призначено службове розслідування оскільки 08 січня 2019 року до ГУНП надійшла інформація про те, що прокуратурою Львівської області, в рамках кримінального провадження № 0000181 від 05.06.2018, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.364, ч.5 ст. 27 та ч.5 ст. 185 КК України старшому оперуповноваженому ВКП Залізничного ВП ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 , поліцейським ВППП відділення поліції на станції Львів старшим сержантам поліції Покотилу Р.Б., та Козирі В.Й.

11 лютого 2019 року членами дисциплінарної комісії був складений висновок службового розслідування за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, за наслідками якого було установлено, що старший оперуповноважений ВКП Залізничного ВП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , поліцейські СПП ВП на станції Львів Залізничного ВП ГУНП старші сержанти поліції Покотило Р.Б. та Козира В.Й. , будучи зобов`язаними відповідно до ст. ст. 3, 7, 18, 23, 64 Закону України «Про Національну поліцію», неухильно дотримуватись Присяги поліцейського професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно - правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, поважати і не порушувати права і свободи людини та відповідно до покладених завдань, здійснювати превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню кримінальних та адміністративних правопорушень, виявляти причини та умови, що сприяють їх вчиненню, вживати у межах своєї компетенції заходів для усунення таких причин, вживати заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних , правопорушень, здійснювати своєчасне реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення та події, припиняти виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення, а також у відповідності до посадової інструкції зобов`язані вживати заходів до розкриття злочинів на території обслуговування, в т.ч. залізничного вокзалу в м. Львові, отримуючи інформацію про осіб, причетних до скоєння крадіжок, відповідних заходів до їх затримання, документування з метою розкриття злочинів, не вживали, а також про неодноразові факти отримання такої інформації, з метою оперативного реагування на кримінальні правопорушення, до найближчого органу поліції не повідомляли, чим скоювали вчинки, що підривають авторитет поліції, та грубо порушили службову дисципліну, Присягу поліцейського, основні обов`язки поліцейського передбачені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» щодо неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно - правових актів, що регламентують діяльність поліції, вимоги ч.5 розділу І, п. 1 ч.1 ч. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1170, п.п. 1,6 ч.3 ст.1 та ст.12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII, ч. 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчиненні кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377.

У відповідності до розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Пункт 4 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань встановлює, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Письмові клопотання поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, про отримання і долучення до матеріалів службового розслідування документів, отримання додаткових пояснень від інших осіб подаються голові або членам дисциплінарної комісії в межах строку проведення службового розслідування.

Голова дисциплінарної комісії впродовж п`яти робочих днів з моменту отримання такого письмового клопотання вивчає його обґрунтованість, за результатами вивчення в межах строку проведення службового розслідування приймає рішення про його задоволення або про відмову в задоволенні, про що інформує поліцейського, який подав таке клопотання.

Письмова скарга на дії осіб, які проводять службове розслідування, подається поліцейським, стосовно якого його призначено, уповноваженому керівнику.

У разі визнання такої скарги обґрунтованою уповноважений керівник у межах строку, встановленого законодавством України, може прийняти рішення про виключення особи, дії якої було оскаржено, зі складу дисциплінарної комісії, а також про призначення відносно неї (у разі виявлення ознак дисциплінарного проступку) службового розслідування.

Пунктом 7 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань передбачено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

За рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

У формі відкритого засідання розгляд справи може проводитися за відомостями про порушення поліцейським конституційних прав і свобод людини та громадянина.

Згідно п.10 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань під час розгляду справи у формі відкритого засідання всі процедурні питання, пов`язані з його проведенням, порядок дослідження матеріалів справи (у тому числі оголошення матеріалів, надання пояснень, їх дослідження тощо) визначає голова дисциплінарної комісії.

Рішення про запрошення інших заінтересованих осіб на засідання комісії, черговість заслуховування їх пояснень приймає голова дисциплінарної комісії, при цьому поліцейського, який притягається до відповідальності, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі повідомляють про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського під час розгляду справи у формі відкритого засідання здійснюються як шляхом одноосібного одержання пояснень членами дисциплінарної комісії, надсилання запитів про надання необхідних документів або їх копій, отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування, так і шляхом дослідження отриманих документів, пояснень на відкритих засіданнях дисциплінарної комісії, одержання пояснень безпосередньо на цих засіданнях.

Зібрані одноосібно членами дисциплінарної комісії матеріали і відомості підлягають дослідженню на відкритих засіданнях дисциплінарної комісії.

Згідно п.13 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває під вартою, здійснюється через адміністрацію місця ув`язнення шляхом його повідомлення про необхідність надіслати пояснення на зазначену дисциплінарною комісією адресу.

Отримання пояснень від поліцейського, який перебуває на чергуванні або патрулюванні, здійснюється лише після закінчення ним чергування, патрулювання або заміни його іншим поліцейським, а від поліцейського, який перебуває у стані алкогольного, наркотичного або токсичного сп`яніння, - після його протверезіння.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Згідно п.15 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань під час розгляду справи у формі відкритого засідання поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, може надавати письмові пояснення, а також усні пояснення, які фіксуються одним із членів дисциплінарної комісії на бланку пояснення або за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу.

Інформація про час та спосіб повідомлення поліцейського про необхідність прибуття на засідання дисциплінарної комісії, форма надання ним пояснення зазначаються в протоколі відкритого засідання дисциплінарної комісії.

Власноруч викладене на відкритому засіданні дисциплінарної комісії письмове пояснення поліцейського зачитується членам дисциплінарної комісії, які з метою уточнення можуть ставити додаткові запитання, що разом із відповідями на них вносяться до цього пояснення.

У разі надання поліцейським під час відкритого засідання усних пояснень такі пояснення (у разі нездійснення їх фіксування за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу) можуть фіксуватися одним з членів дисциплінарної комісії на бланку пояснення. Після надання поліцейським усних пояснень заповнений бланк пояснення надається йому для ознайомлення, внесення можливих уточнень, доповнень та проставлення підпису.

У разі надання поліцейським під час відкритого засідання усних пояснень такі пояснення можуть фіксуватися за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу, а носій, на якому зафіксовано такі пояснення, є додатком до протоколу відкритого засідання і після закінчення відкритого засідання долучається до матеріалів справи.

Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Згідно п.16 розділу 5 Порядку проведення службових розслідувань виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Факт відмови поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб від надання пояснень фіксується шляхом складення акта про відмову надати пояснення.

В акті обов`язково зазначаються відомості про дату, час і місце його складення, посади, звання, прізвища, імена, по батькові осіб, які його склали, прізвище, ім`я, по батькові особи, якій було запропоновано надати пояснення та яка відмовилася це зробити, а також (у разі повідомлення) - причини такої відмови. Акт про відмову надати пояснення підписують член дисциплінарної комісії, присутній під час відмови, та інші особи, присутні під час відмови.

Акт про відмову надати пояснення реєструється в службі діловодства (канцелярії) органу (підрозділу, закладу, установи) поліції, ЗВО, в якому утворена дисциплінарна комісія, та долучається до матеріалів службового розслідування.

Як зазначалось вище, 11 лютого 2019 року членами дисциплінарної комісії був складений висновок службового розслідування призначеного за фактом грубого порушення службової дисципліни окремими працівниками Залізничного ВП ГУНП у Львівській області, яким встановлено, що 08 січня 2019 року прокуратурою Львівської області, в рамках кримінального провадження № 0000181 від 05.06.2018, розпочатого за ч.3 ст. 368, ч.3 ст. 369, ч.2 ст.185 КК України, повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 364, ч.5 ст.27, ч.5 ст.185 КК України старшому оперуповноваженому ВКП Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшому лейтенанту поліції.

Ухвалою від 11.01.2019 Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , обрано міру запобіжного заходу - тримання під вартою з альтернативою застави в сумі 96 050 грн.

Суд звертає увагу, що розділом 5 Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів.

Згідно висновку службового розслідування від 11.02.2019 року, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, та вимоги ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377,

Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, суд не погоджується з висновками проведеного службового розслідування з наступних мотивів і підстав.

Статтями ст.ст.3,7 Закону України «Про Національну поліцію» визначено правову основу діяльності поліції та дотримання прав і свобод людини. Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» встановлює основні обов`язки поліцейського; статтею 23 цього Закону встановлено основні повноваження поліції; стаття 64 Закону визначає зміст присяги працівника поліції.

Пункт 5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 визначено загальні положення Правила етичної поведінки поліцейських та основні вимоги до поведінки поліцейського.

Пунктами 1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, визначено термін службова дисципліна та дисциплінарний проступок.

Частиною 1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, визначено основні завдання органів (підрозділів) поліції щодо реагування на правопорушення або події та оперативного інформування чергових служб вищого рівня.

Частиною 5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначено прийняття заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події.

Висновком службового розслідування жодним чином не обґрунтовано, в чому саме проявилося порушення позивачем службової дисципліни та вимог зазначених статей Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в чому проявилося порушення Правил етичної поведінки поліцейських, Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події та чим це підтверджується.

Фактично, у висновку службового розслідування описано події, які були вказані у тексті підозри прокуратури Львівської області від 08 січня 2019 року, в рамках кримінального провадження № 0000181 від 05.06.2018 року, розпочатого за ч.3 ст.368, ч.3 ст. 369. Ч.2 ст.185 КК України.

У висновку службового розслідування відсутні будь-які посилання на докази, якими підтверджуються неправомірні дії позивача, та на підставі яких встановлено дисциплінарний проступок. Не надані такі докази і суду.

В свою чергу, відповідач не надав суду належних доказів на підтвердження порушення службової дисципліни позивачем, що спричинило притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд вважає, що порушення службової дисципліни старшим оперуповноваженим відділу кримінальної поліції Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції Величенком Ростиславом Ігоровичем , вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, та скоєння вчинку, що дискредитує звання поліцейського, підтверджується лише фактами, які були викладені у тексті підозри прокуратури Львівської області від 08 січня 2019 року, в рамках кримінального провадження № 0000181 від 05.06.2018 року, розпочатого за ч.3 ст.368, ч.3 ст. 369. Ч.2 ст.185 КК України.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що при застосуванні поняття значного резонансу в засобах масової інформації та, як наслідок, негативного впливу на високе звання працівника поліції та Національної поліції України як предмета інтересу, виникнення якого може обґрунтовувати притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, необхідно виходити з доречності та достатності аргументів в користь посилання на такі інтереси. Можливість широкого тлумачення цих інтересів може призвести до звуження прав людини, що суперечить одному із провідних принципів і загальних засад конституційного ладу України - принципу верховенства права.

Окремо суд звертає увагу відповідача, що вчинення кримінального правопорушення у разі набрання законної сили відповідним рішенням суду є самостійною підставою для звільнення зі служби в поліції, що передбачена п.10 ч.1 ст.77 Закону №580-VIII.

Крім того, відповідно до ст. 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду.

Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Також відповідач залишив поза увагою і ту обставину, що згідно наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області від 31.08.2018 року № 3127 «Про накладення дисциплінарних стягнень на працівників Залізничного ВП ГУНП у Львівській області» за порушення службової дисципліни, зокрема ст.8 Дисциплінарного статуту ОВС України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 № 3460-ІV, ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію» та ч.1 Розділу V, Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що призвело до надзвичайної події та скоєння підлеглим працівником вчинку, що дискредитує звання поліцейського, на начальника СКП відділення поліції на станції Львів Залізничного ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , накладено дисциплінарне стягнення - звільнення з посади.

Відповідно до статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Згідно статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 статті 9 КАС України, передбачено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Враховуючи наявні у справі докази суд вважає, що в даному випадку, відповідачем належними та допустимими доказами не доведено те, що ОСОБА_1 , було допущено порушення службової дисципліни, вимог ст.ст.3,7,18,23,64 Закону України «Про Національну поліцію», п.5 розділу І, п.1ч.1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.1, 6 ч.3 ст.1 та ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337- VIII ч.1 розділу ІІ Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а також ч.5 розділу ІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 № 1377, та скоєння вчинку, що дискредитує звання поліцейського, що призвело до значного резонансу в засобах масової інформації, а відтак у ГУ НП у Львівській області були відсутні підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області» № 577 від 18.02.2019 року у частині накладення на старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції» та наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області по особовому складу № 129 о/с від 28.02.2019 року, у частині звільнення із служби в поліції старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 , прийняті без врахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, а отже є протиправними та підлягають скасуванню.

Оскільки суд дійшов до висновку про неправомірність винесення наказів про звільнення позивача та їх скасування, тому позовна вимога про поновлення ОСОБА_1 на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області також підлягає задоволенню.

Пунктом 3 частини першої статті 371 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що негайно виконуються рішення суду про поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

За таких обставин, суд вважає за необхідне допустити постанову до негайного виконання в частині поновлення на посаді.

За огляду на вказане, беручи до уваги всі надані сторонами докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.

При цьому, згідно ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь позивача підлягають стягненню судові витрати у розмірі 1536, 80 грн.

Керуючись ст.ст. 72,77,94, 241 -246 КАС України , суд -

в и р і ш и в :

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області» № 577 від 18.02.2019 року у частині накладення на старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області, лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції».

Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Націоальної поліції у Львівській області по особовому складу № 129 о/с від 28.02.2019 року, у частині звільнення із служби в поліції старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції Величенка Ростислава Ігоровича ;

Поновити ОСОБА_1 з 01.03.2019 року на посаді старшого оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Рішення в частині поновлення на посаді допустити до негайного виконання.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, пл.Генерала Григоренка,3, м.Львів) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1536,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення до суду апеляційної інстанції .

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Львівський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 09 вересня 2019 року.

Суддя Кухар Н.А.