Справа № 420/4172/19
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2019-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

06 вересня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/4172/19

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Коваль М.П., розглянувши питання про залишення без руху апеляційної скарги Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року по справі за позовом Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до Селянського (фермерське) господарство «Гея» про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій,-

В С Т А Н О В И В:

До П`ятого апеляційного адміністративного суду надійшла адміністративна справа разом з апеляційною скаргою Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року по справі за позовом Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до Селянського (фермерське) господарство «Гея» про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій.

Ознайомившись з даною апеляційною скаргою, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 296 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у зв`язку з чим така скарга підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5 статті 296 КАС України до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 2 п.3 ч.2 ст.4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на ухвалу суду встановлено ставку судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ставка судового збору за подання апеляційної скарги в даному випадку становить 1921,00 грн.

Апелянтом під час звернення до суду з апеляційною скаргою, в порушення приписів ч. 5 ст. 296 КАС України, не було додано документ про сплату судового збору.

Виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання до П`ятого апеляційного адміністративного суду доказів сплати судового збору в повному обсязі у розмірі 1921,00 грн. за подання апеляційної скарги Отримувач коштів: УК у м.Одесі/Приморський р-н/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998; Рахунок отримувача 1007; Код класифікації доходів бюджету 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України;Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), П`ятий апеляційний адміністративний суд.

Одночасно апелянтом надано до суду клопотання про звільнення від сплати судового збору. В обґрунтування зазначеного клопотання апелянт посилається на те, що стягнення коштів призведе до нецільового використання коштів та порушення вимог ч.2 ст. 73 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування». Крім того, у апелянта немає можливості сплатити судовий збір у зв`язку з відсутністю коштів за кошторисом, закладених в бюджет апелянта, та перебування установи в Реєстрі неприбуткових установ та організацій.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом № 3674-VI.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч.2 ст.8 Закону № 3674-VI суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З урахуванням вимог КАС України, Закону № 3674-VI, умовою зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення та розстрочення сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони.

Оскільки до апеляційної скарги не надано жодних документів на підтвердження незадовільного майнового стану апелянта, відповідно відсутні встановлені законом підстави для звільнення апелянта від сплати судового збору. Обмежене фінансування бюджетної установи не може бути самостійною підставою для звільнення від сплати судового збору.

Крім того, статтею 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено можливість такого звільнення виключно для фізичних осіб. Аналогічний висновок міститься і в ухвалі Верховного Суду від 29 грудня 2017 року (справа №826/11019/15).

При цьому відповідно до ч.1 ст. 133 КАС України, звільнення або розстрочення сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду.

Крім того, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню оскільки будь-яке звільнення органів державної влади від сплати судового збору не узгоджується з пунктом 1 частини другої статті 129 Конституції України, відповідно до якого основними засадами судочинства в Україні є рівність всіх учасників судового процесу перед законом і судом, що дістало відповідне відтворення у Законі України «Про судоустрій і статус суддів» (ст. 9), а також у ст. 8 Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим звільнення від сплати судового збору, фактично є наданням окремим державним органам певних процесуальних переваг перед іншими учасниками судового процесу - юридичними та фізичними особами, які зобов`язані сплачувати відповідний збір, що означатиме звуження їх права на звернення до суду.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «CASE OF KREUZ v. POLAND», заява № 28249/95, «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Не свідчать про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору доводи відповідача щодо неналежного фінансування з боку державного бюджету, оскільки особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

На підставі викладеного та керуючись статтями ст. ст. 8, 132, 133,169, 243, 248, 298, 325, 328 КАС України суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду Одеської області про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 14 серпня 2019 року по справі за позовом Білгород-Дністровського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до Селянського (фермерське) господарство «Гея» про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій - залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом направлення на адресу П`ятого апеляційного адміністративного суду доказів сплати судового збору у розмірі 1921,00 грн.

Роз`яснити апелянту, що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 169 КАС України, скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: М.П. Коваль