Справа № 206/3980/19
Суддя: Маштак К. С.
Дата ухвалення: 2019-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 206/3980/19
Провадження № 2-а/206/72/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05.09.2019 Самарський районний суд м. Дніпропетровська
головуючий суддя Маштак К.С.
секретаря судового засідання Стахів О.О.
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі питання щодо залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, поліцейського 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скриля Артема Сергійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,
В провадженні Самарського районного суду м. Дніпропетровська на розгляді перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, поліцейського 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скриля Артема Сергійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.
Вирішуючи питання щодо залишення без розгляду позовної заяви суд виходить з такого.
06.08.2019 у даній адміністративній справі було відкрито провадження, призначено судове засідання для розгляду справи на 15.08.2019, викликано учасників справи, про що постановлено відповідну ухвалу.
15.08.2019 судове засідання було відкладено на 29.08.2019, у зв`язку із клопотанням представника відповідача про перенесення судового засідання.
29.08.2019 судове засідання було знову відкладено на 05.09.2019, у зв`язку із неявкою у судове засідання позивача, який був повідомлений належним чином про дату, час на місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надав.
05.09.2019 позивач повторно не з`явився у судове засідання, який був повідомлений належним чином про дату, час на місце розгляду справи, про причини неявки суду не повідомив, заяв про розгляд справи у його відсутність до суду не надав.
Належне повідомлення позивача про дату та час призначення судових засідань підтверджується відповідними документами, що містяться у матеріалах даної адміністративної справи.
Таким чином, судом встановлено, що позивач повторно не з`явився в судове засідання без поважних причин, та не повідомив суд про причини неявки, не надав заяви про розгляд справи за його відсутності, обґрунтованої заяви про відкладення розгляду справи, інформації про поважність його неявок, та інше, що не дає суду можливість ухвалити рішення у справі по суті спору.
В той же час, звернення позивача до суду за захистом порушених прав передбачає передусім його зацікавленість у розгляді справи в найкоротший строк.
В рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнов проти України», відповідно до якого в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції
Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.50 (далі - Конвенція), яка набрала чинності для України з 11.09.97 та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Ратифікуючи зазначену Конвенцію Україна взяла на себе обов`язки гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в ній, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.
У своєму рішенні від 15.07.2002 у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.
З аналізу практики ЄСПЛ вбачається, що питання про порушення ст. 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів принцип неприпустимості зловживання правами у даному конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання позивача наданими йому правами та невиконання обов`язків.
Окрім вищевикладеного, суд також враховує правові позиції Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладені в інформаційному листі № 6-60/0/4-12 від 18.01.2012, щодо балансу захисту прав як позивача, який повторно не з`явився у судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв`язку із такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти.
Як вказав Вищий адміністративний суд України у своїй ухвалі від 04 жовтня 2017 року у справі № 1170/2а-4269/11 (ЄДРСРУ № 69388378) повторне неприбуття позивача, належними чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, в судове засідання необхідно розуміти як неприбуття вдруге на розгляд справи за наявності у справі достовірних даних (доказів) щодо належного повідомлення позивача про дату, час і місце судового розгляду.
За встановленими правилами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщопозивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Так, відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
За вищевикладених обставин суд, з урахуванням строків розгляду справи, часу знаходження справи у провадженні суду, поведінки позивача та невиконання ним свого обов`язку щодо явки в судове засідання, відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності, вважає за необхідне позовну заяву залишити без розгляду.
При цьому суд зазначає, що залишення заяви без розгляду не позбавляє позивача права повторно звернутись до суду з даною позовною заявою.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 9, 205, 240, 241-243, 248, 256, 294 КАС України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області, поліцейського 3 роти 1 батальйону Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Скриля Артема Сергійовича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення -залишити без розгляду.
Роз`яснити позивачу, що залишення без розгляду позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду.
Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Третього апеляційного адміністративного суду, що відповідає приписам пункту 15.11 Розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Повне судове рішення у формі ухвали складено 10.09.2019.

Суддя К.С. Маштак