Справа № 640/19822/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Ключковича В.Ю. та суддів Парінова А.Б., Беспалова О.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду від 15.02.2019 позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДФС у м. Києві звернулось 05.03.2019 (що підтверджується відбитком штампу суду першої інстанції) з апеляційною скаргою вперше.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.05.2019 апеляційну скаргу повернено заявнику у зв`язку із тим, що ним не було усунено недоліки апеляційної скарги, які полягали у несплаті судового збору у розмірі 1057,20 грн. ані в межах строку, встановленого ухвалою суду від 22.03.2019 про залишення апеляційної скарги без руху, ані в межах додаткового строку на усунення недоліків апеляційної скарги, наданого ухвалою суду від 12.04.2019.

22.05.2019 (що підтверджується відбитком штампу суду першої інстанції) Головне управління ДФС у м. Києві повторно звернулось з апеляційною скаргою на це ж рішення суду, з якої вбачається, що апелянтом не було враховано вимог до апеляційної скарги, встановлених КАС України, на які звертав увагу суд ще ухвалою від 22.03.2019 при первинному зверненні апелянта з апеляційною скаргою, а саме: не додано доказу сплати судового збору.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 у задоволенні клопотання апелянта про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві залишено без руху, надано апелянту строк для усунення недоліків шляхом сплати судового збору у розмірі 1057, 20 грн та подання обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали, роз`яснено апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу, що в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2019 року про залишення апеляційної скарги без руху зазначено, що з матеріалів справи вбачається, що апелянтом при зверненні з апеляційною скаргою вдруге було суттєво пропущено строк на апеляційне оскарження: так, скаржник повторно подав апеляційну скаргу на рішення від 15.02.2019 лише 22.05.2019 (що підтверджується відбитком штампу суду першої інстанції), тобто після спливу 3-х місяців з моменту ухвалення оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Разом з цим, відповідно до ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

З матеріалів справи вбачається (а.с. 42, т.1), що копію оскаржуваного рішення скаржник отримав ще 15.02.2019, отже, підстави, визначені ч. 2 ст. 295 КАС України для поновлення строку на апеляційне оскарження, у даному випадку відсутні.

В той же час, згідно із ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків визначених частиною 2 ст. 299 цього Кодексу.

Згідно зворотного поштового повідомлення, яке повернулося на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду, копії ухвал Шостого апеляційного адміністративного суду від 01 липня 2019 року, отримано представником апелянта - 13.07.2019, а тому, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги фактично є 23.07.2019.

25 липня 2019 року Головним управлінням ДФС у м. Києві до Шостого апеляційного адміністративного суду подано клопотання, у якому апелянт просить поновити строк на апеляційне оскарження та відстрочити сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Щодо сплати судового збору апелянт вказує, що Головне управління ДФС у м. Києві в повній мірі фінансується з державного бюджету та розблокування рахунків, виділення відповідних коштів потребує певного часу.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає необхідним зазначити, що з 16 березня 2018 року набули чинності зміни до п. 25 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - Порядок), відповідно до яких зупинення операцій по рахунках органами Державного казначейства України не є перешкодою для проведення такого платежу, як сплата судового збору.

Так, у відповідності до п. 25 Порядку безспірне списання коштів з рахунка боржника здійснюється в першочерговому порядку. Проведення платежів з рахунка боржника здійснюється після безспірного списання у разі наявності коштів на рахунку, крім платежів: за захищеними видатками, визначеними Бюджетним кодексом України; із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору; за видатками спеціального фонду відповідного бюджету на оплату праці та нарахування на заробітну плату, придбання медикаментів, забезпечення продуктами харчування, оплату комунальних послуг та енергоносіїв; з рахунків із спеціальним режимом використання; за рахунок позик/грантів за міжнародними договорами; у випадку, встановленому абзацом другим пункту 30 цього Порядку.

Таким чином, починаючи із 16 березня 2018 року Головне управління ДФС у м. Києві має можливість сплачувати судовий збір навіть у разі зупинення операцій на рахунках відповідно до листів органів Державної казначейської служби України.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Також, в силу положень ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до ч. ч. 1,2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційна скарга Головного управління ПФУ в м. Києві під зазначені умови, відповідно до яких суд може відстрочити сплату судового збору, не підпадає, а тому апелянт мав сплатити судовий збір, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення клопотання відповідача.

Щодо пропущеного строку апелянт в клопотанні зазначає, що ним постійно вживалися заходи із реалізації свого права на апеляційне оскарження, а ГУ Державної казначейської служби України в м. Києві здійснюється сплата судового збору за подання апеляційної скарги, що займає тривалий час.

Однак, суд апеляційної інстанції наголошує, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 у справі 804/958/17, від 17.10.2018 у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 у справі № 805/3544/17-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Оцінивши доводи клопотання, суд приходить до висновку про його необґрунтованість, оскільки доводи апелянта не може бути розцінено як істотна причина, яка об`єктивно (через незалежні від апелянта обставини) перешкоджала його вчасному зверненню з апеляційною скаргою та свідчила б на користь наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду, всупереч тому, що воно в силу ч. 2 ст. 255 КАС України вже набрало законної сили (після повернення первинної апеляційної скарги), та всупереч принципу правової визначеності.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що ст. 295 КАС України чітко встановлено строк, в межах якого апелянт може звернутися з апеляційною скаргою, не порушуючи питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, - 30 днів на рішення суду та 15 днів на ухвалу.

Крім цього, суд звертає увагу, що порядок усунення недоліків апеляційної скарги апелянту було роз`яснено ще ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.03.2019, в якій чітко було обраховано суму судового збору за подання апеляційної скарги та реквізити, за яким його слід сплачувати, однак апелянтом не наведено істотних причин, які перешкоджали йому звернутися з належним чином оформленою апеляційною скаргою, починаючи з 22.03.2019.

Таким чином, станом на 06 вересня 2019 року апелянтом не усунуто недоліки апеляційної скарги, а саме: не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку, та не сплачено судовий збір у розмірі 1057, 20 грн., що є перешкодою для відкриття апеляційного провадження.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки апелянтом пропущено встановлений законом строк на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року, а також, станом на 06 вересня 2019 року не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження у якій би було вказано поважні та обґрунтовані причин пропуску строку на апеляційне оскарження такого рішення, та не сплачено судовий збір у розмірі 1057, 20 грн., це є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Керуючись п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України, суд , -

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження у справі за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 15 лютого 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Апеляційну скаргу разом із доданими до неї матеріалами повернути Головному управлінню ДФС у м. Києві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов