Справа № 320/329/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/329/19
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

10 вересня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючої - судді Земляної Г.В., суддів - Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О. перевіривши матеріали апеляційної скарги Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом фізичних осіб-підприємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 18 липня 2019 року адміністративний позов задоволено.

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, відповідачем подано апеляційну скаргу в якій він просить скасувати рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 липня 2019 року та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Перевіривши апеляційну скаргу суд дійшов висновку, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 296 КАС України.

Як вбачається зі змісту заявлених позовних вимог, позивачами заявлено п`ять вимог немайнового характеру.

Водночас, частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011, № 3674-VI в редакції чинній на час подачі апеляційної скарги встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до підпункту 2 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011, № 3674-VI в редакції чинній на час подачі апеляційної скарги, за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду має бути сплачено 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до положень Закону України "Про судовий збір", розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру станом на дату подання позовної заяви фізичною особою встановлена у 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімуму станом на 2019 рік становить - 1921 грн.

Таким чином судовий збір за подання апеляційної скарги має бути сплачений апелянтом в сумі 5 763,00 грн. ((1921*0,4)*5 ) *150%).

Реквізити для сплати судового збору: отримувач - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101; код отримувача (ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку (МФО) - 899998; номер рахунка - 1055; код класифікації доходів бюджету - 22030101.

При цьому, апелянт не входить в перелік осіб, які користуються пільгами по сплаті судового збору.

Окрім того, скаржником до матеріалів апеляційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судових витрат.

Клопотання вмотивоване тим, що наявні об`єктивні причини, які позбавляють можливість здійснити оплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Однак, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Київській області про відстрочення сплати судових витрат задоволенню не підлягає з огляду на наступне.

Частиною 1 ст. 133 КАС України, передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" від 08 липня 2011 року № 3674-VI, передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

В силу частини 2 цієї норми, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Втім, наведені у ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" підстави не звільняють апелянта від обов`язку сплати судовий збір у спірних правовідносинах.

Однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Сплата судового збору за подання апеляційної скарги є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

У зв`язку із цим обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів призначених для сплати судового збору не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення суб`єкта владних повноважень, відстрочення чи розстрочення такої сплати.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постановах від 10 липня 2018 року у справі № 568/326/16-а, від 07 серпня 2018 року у справі № 513/758/16-а та від 11 грудня 2018 року у справі № 507/841/16-а, від 25 квітня 2019 року у справі № 551/1024/16-а.

За таких обставин підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судових витрат відсутні.

Крім того, згідно із статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення було прийнято Київським окружним адміністративним судом 18 липня 2019 року в порядку письмового провадження без виклику сторін.

Відповідно до матеріалів справи, копія оскаржуваного рішення отримана апелянтом 24 липня 2019 року.

Разом з тим, апелянт вказує про пропущений строк та просить його поновити, в підтвердження поважності пропуску строку надав суду обґрунтоване клопотання та докази в підтвердження зазначеного.

З огляду на вказане колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Суд, встановивши, що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, встановлених КАС України, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, у якій зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Таким чином, апелянту необхідно усунути недоліки, зазначені в даній ухвалі, а саме:

- надати документ про сплату судового збору у розмірі 5 763,00 грн.;

Керуючись ст.ст.169, 296, 298 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції задовольнити.

Поновити Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Апеляційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 18 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом фізичних осіб-підприємців ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Надати апелянту строк протягом 7 днів з моменту вручення зазначеної ухвали для усунення недоліків, зазначених в даній ухвалі.

Роз`яснити що у разі невиконання вимог даної ухвали у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено та/або повернуто апеляційну скаргу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя-доповідач Г.В. Земляна

Судді Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький