Справа № 420/3865/19
Суддя: Глуханчук О. В.
Дата ухвалення: 2019-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3865/19
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 серпня 2019 року м. Одеса
Одеський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Глуханчука О.В.,
секретар судового засідання Любімова О.Є.
представника позивача Брильова О.С. (адвокат, за ордером та договором про надання правничої допомоги)
представника відповідача Павліщука В.М. (за довіреністю)
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції справу за адміністративним позовом громадської організації «Спілка юристів Одеської області» до Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
27 червня 2019 року громадська організація «Спілка юристів Одеської області» звернулась до суду з адміністративним позовом до Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання надати повну інформацію, що запитувалась згідно запиту на отримання публічної інформації вих. №08 від 21 травня 2019 року.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що громадська організація «Спілка юристів Одеської області» звернулась із запитом на отримання публічної інформації до Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області вих. №8 від 21 травня 2019 року. Запит направлено відповідачу засобами поштового зв`язку, що підтверджується копією фіскального чеку. Як стверджує позивач, 24 травня 2019 року відповідачем було отримано запит на публічну інформацію, про що свідчить роздруківка з сайту Укрпошти, проте, всупереч вимог ст. 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», протягом п`яти робочих днів та станом на 27 червня 2019 року (день звернення до суду) відповідач відповідь на запит не надав.
Вважаючи дії відповідача щодо ненадання відповіді на запит протиправними, такими, що порушують Закон України «Про доступ до публічної інформації», Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні», позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 01 липня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін.
29 липня 2019 року відповідачем через канцелярію суду подано відзив на позовну заяву з додатковими доказами (а.с. 45-52).
08 серпня 2019 року позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву з додатковими доказами (а.с. 54-61).
13 серпня 2019 року відповідачем засобами електронної пошти подані заперечення, які також надійшли до суду засобами поштового зв`язку 16 серпня 2019 року (а.с. 91-101).
Вказані заяви по суті справи залучені до матеріалів справи та прийняті судом до розгляду.
Інші заяви по суті справи сторонами не надавались, клопотання та додаткові докази не надходили.
Ухвалою суду від 13 серпня 2019 року задоволено заяву Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Судове засідання по справі №420/3865/19 призначено на 29 серпня 2019 року о 14 годині 00 хвилин в режимі відеоконференції.
У судове засідання, призначене на 29 серпня 2019 року, з`явився представник позивача, представник відповідача приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Під час судового розгляду представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити з викладених у позові та відповіді на відзив підстав.
Представник відповідача проти задоволення позову заперечував.
Відповідно до відзиву, відповідач з позовними вимогами не погоджується, вважає їх безпідставними, з огляду на наступне. Так, відповідач зазначає, що 24 травня 2019 року Ширяївська селищна рада отримала рекомендований лист, в якому був відсутній запит на отримання публічної інформації від 21 травня 2019 року, про що було складено відповідний акт. Як зазначив відповідач, не отримавши запит Ширяївська селищна рада не могла надати позивачу будь-яку інформацію відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Крім того, відповідач заперечував проти доводів позивача стосовно того, що про отримання селищною радою запиту свідчить роздруківка із сайту Укрпошти, оскільки дані з сайту свідчать лише про отримання рекомендованого листа, але не підтверджують відправлення позивачем та отримання відповідачем запиту на отримання публічної інформації. Відповідач стверджує, що до теперішнього часу Ширяївська селищна рада не отримувала запит позивача про надання публічної інформації за вих.№8 від 21 травня 2019 року, натомість позивач створює імітацію його відправлення та в дійсності запит не надсилався, отже підстави для задоволення позову відсутні.
У відповіді на відзив позивач апелював доводам відповідача щодо отримання конверту з чистим аркушем паперу замість запиту тим, що у такому випадку, відповідач під час розкриття рекомендованого листа, встановивши відсутність запиту на отримання публічної інформації, був зобов`язаний сповістити про це позивача, надіславши письмовий запит або повідомити про це телефоном, як це передбачено Наказом Міністерства юстиції України 18.06.2015 № 1000/5. Відповідач зазначених вимог не дотримався. Щодо наданого акту про наявність вкладень у поштовому конверті, позивач зазначив, що примірник цього акту від 24 травня 2019 року відповідач на адресу позивача не направляв, а надав вже до суду під час розгляду цієї справи, що, на думку позивача, свідчить про те, що цей акт складений вже після відкриття провадження у справі, з метою уникнення відповідальності.
В свою чергу, у запереченнях відповідач вказав на те, що позивач не звернувся до Ширяївської селищної ради для перевірки отримання запиту вих. №8 від 21 травня 2019 року та надання відповіді, а твердження позивача про те, що акт про наявність вкладень у поштовому конверті від 24 травня 2019 року є недостовірним доказом, ґрунтується на припущеннях.
Заслухавши пояснення учасників справи, розглянувши подані сторонами заяви по суті справи та докази для їх обґрунтування, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, судом встановлено наступні обставини та факти.
Відповідно до запиту позивач просив надати наступну інформацію, а саме: 1) чи надходили звернення до Ширяївської селищної ради Одеської області з проханням призначити відповідальних осіб з числа виконавчого комітету Ширяївської селищної ради, які будуть уповноважені входити до складу спеціальної комісії для засвідчення факту загибелі бджіл та території Ширяївської об`єднаної територіальної громади? 2) надати перелік відповідальних осіб з числа виконавчого комітету Ширяївської селищної ради, які уповноважені входити до складу спеціальної комісії для засвідчення факту загибелі бджіл та території Ширяївської об`єднаної територіальної громади, що створюється відповідно до «Інструкції щодо попередження та ліквідації хвороб і отруєнь бджіл», яка затверджена наказом Головного державного інспектора ветеринарної медицини України від 30.01.2001р. №9 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 12.02.2001р. за № 131/5322.
Запитувану інформацію заявник просив відправити у визначений законом строк за вказаною адресою та на електронну адресу, зазначивши також телефон для зв`язку.
Однак, не отримавши у встановлений Законом України «Про доступ до публічної інформації» строк та станом на 27 червня 2019 року (день звернення до суду) відповідь на запит, позивач звернувся до суду з позовом до Ширяївської селищної ради.
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що для вирішення спірних правовідносин, а саме ненадання відповіді на запит позивача від 21 травня 2019 року вих. №8, потребує вирішення питання щодо фактичного отримання відповідачем вказаного запиту.
Натомість, відповідач наполягає на тому, що 24 травня 2019 року Ширяївська селищна рада отримала рекомендованим листом конверт, в якому був відсутній запит на отримання публічної інформації, а був вкладений чистий аркуш паперу, про що було складено відповідний акт.
Вирішуючи спірні правовідносини в межах заявлених позовних вимог, надаючи юридичну кваліфікацію встановленим обставинам справи, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 2 ст. 34 Конституції України, кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.
Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації та інформації, що становить суспільний інтерес, визначає Закон України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 року №2939-VI.
Згідно статті 1 вказаного закону, публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом.
У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації», доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.
При цьому, запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні (ч. 1 ст. 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації»).
За змістом ч. 3 ст. 19 Закону України «Про доступ до публічної інформації», запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.
Статтею 13 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено коло розпорядників інформації, до яких належать суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.
Відповідно до вимог п. 6 ч. 1 ст. 14 Закону України «Про доступ до публічної інформації», розпорядники інформації зобов`язані надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
При цьому, відповідь на запит на інформацію розпорядник інформації, в силу вимог ч. 1 ст. 20 Закону України «Про доступ до публічної інформації», має надати не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту.
Таким чином положеннями наведених норм забезпечується право позивача на публічну інформацію та обов`язок відповідача, у разі отримання запиту, надавати на нього відповідь.
Водночас, з матеріалів справи судом достовірно не встановлено факту отримання відповідачем запиту громадської організації «Спілка юристів Одеської області» від 21 травня 2019 року вих. №8.
Постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 р. № 270 затверджені Правила надання послуг поштового зв`язку, які визначають порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та регулюють відносини між ними.
Відповідно до пункту 2 цих Правил, розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку.
Отже, фіскальний чек підтверджує лише надання послуг поштового зв`язку.
Що стосується вмісту поштового відправлення, то його підтверджує/містить бланк опису вкладення, який, відповідно до пункту 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.
Таким чином, враховуючи, що між сторонами виник спір щодо надіслання позивачем та отримання відповідачем листа із запитом на публічну інформацію, суд не може визнати достатнім доказом підтвердження направлення на адресу Ширяївської селищної ради запиту від 21 травня 2019 року вих. №8 лише наданий позивачем фіскальний чек; за відсутності опису вкладення останній не може підтверджувати направлення відповідачу цього запиту.
Вирішуючи даний спір суд також виходить із того, що відповідач, у разі отримання поштового конверта порожнього або з чистим аркушем паперу, повинен був повідомити про це позивача, направивши йому письмовий запит або за телефоном.
Так, Наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 № 1000/5 затверджені Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, які встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності. Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.
Відповідно до Правил, приймання, первинне опрацювання документів та їх попередній розгляд здійснюється таким чином.
Усі документи, що надходять до установи, приймаються централізовано в службі діловодства (експедиції) (пункт 2 глави 2 розділу IIІ Правил).
Факт надходження документа до установи обов`язково фіксується шляхом проставлення на вхідних документах відмітки про його надходження до установи (пункт 5 глави 2 розділу IIІ Правил).
У разі виявлення відсутності додатків, зазначених у документі, або окремих аркушів, а також помилок в оформленні документа, що унеможливлює його виконання (відсутність підпису, відбитка печатки, грифа затвердження тощо), документ не реєструється і відправникові надсилається письмовий запит або йому повідомляється про це телефоном. При цьому на документі робиться відповідна відмітка із зазначенням дати запиту (розмови телефоном), посади та прізвища особи, якій зроблено запит, підпису, розшифрування підпису особи, яка здійснила запит. У разі відсутності або нецілісності вкладень, пошкодження конверта, упакування, що призвело до неможливості прочитання тексту документа, складається акт у двох примірниках. Один примірник акта надсилається відправникові, інший - зберігається у службі діловодства (пункт 7 глави 2 розділу IIІ Правил).
Однак, судом встановлено, що відповідач не дотримався вищенаведених правил під час отримання поштового відправлення від громадської організації «Спілка юристів Одеської області», оскільки у разі отримання поштового конверта порожнього або з чистим аркушем паперу, повинен був повідомити про це позивача.
Відповідно ч. 2 ст. 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Водночас, оскільки судом не встановлено достатніх доказів на підтвердження факту отримання відповідачем запиту громадської організації «Спілка юристів Одеської області» від 21 травня 2019 року вих. №8, суд не може зобов`язати його надати відповідь на цей запит позивача.
Згідно з ч. 1 ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У відповідності з ч. 2 ст. 74 КАС України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Водночас, відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ч.1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Розподіл судових витрат
Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до чч. 1-4 ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
В позовній заяви зазначено, що витрати позивача на професійну правничу допомогу складають 5 500, 00 грн., які позивач просить покласти на відповідача.
Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження витрат на професійну правничу допомогу та їх розміру у 5500,00 грн. позивачем надано: договір №09/06/19 від 25 червня 2019 року про надання правничої допомоги, Додаткову угоду №1 від 26 червня 2019 року до Договору №09/06/19 від 25 червня 2019 року про надання правничої допомоги, акт наданих послуг від 27 червня 2019 року (додаток №1 до Договору №09/06/19 від 25 червня 2019 року про надання правничої допомоги), а також квитанцію №21413942 від 27 червня 2019 року (а.с. 18-24).
Відповідно до додаткової угоди №1 від 26 червня 2019 року до Договору №09/06/19 від 25 червня 2019 року, сторони погодили наступний розмір оплати послуг адвоката: 1) консультація, аналіз нормативної бази, пошук судової практики 500 грн./одна година; 2) складання позовної заяви, формування правової позиції, підготовка клопотання 1000 грн./одна година; 3) друкування позовної заяви та додатків до неї, засвідчення додатків, направлення позовної заяви до суду 500 грн./одна година; 4) представництво інтересів у суді першої інстанції 1000 грн./одна година.
Згідно акту наданих послуг від 27 червня 2019 року, Адвокат (Брильов Олександр Сергійович, який діє на підставі Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю серія ОД №003470, виданого Радою адвокатів Одеської області 17.10.2018 року та ордеру №313181 від 27 червня 2019 року) надав Клієнту (ГО «Спілка юристів Одеської області») наступні послуги вартістю:
1) консультація, аналіз нормативної бази, пошук судової практики 1000, 00 грн. (500 грн.х2 години);
2) формування правової позиції, складання позовної заяви 2000, 00 грн. (1000 грн.х2 години);
3) друкування позовної заяви та додатків до неї, засвідчення додатків до позовної заяви, підготовка клопотання, направлення позовної заяви до суду 500, 00 грн. (500 грн.х1 годину). Загальна вартість наданих послуг 3500,00 грн.
На підтвердження оплати цих послуг за договором №09/06/19 від 25 червня 2019 року про надання правничої допомоги позивачем надано квитанцію №21413942 від 27 червня 2019 року на суму 3500, 00 грн.
Відповідно до ч. 5 ст. 134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 6 ст. 134 КАС України).
При цьому, за приписами ч. 7 ст. 134 КАС України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.
Отже, суд може зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу заявлених однією стороною тільки за відповідним клопотанням іншої сторони, у разі його обґрунтованості.
Відповідач, представник якого приймав участь у судовому засіданні, заперечень щодо розміру заявлених позивачем витрат не надав, тому суд не має підстав оцінювати ці витрати стосовно їх співмірності з наданими послугами.
З огляду на викладене, беручи до уваги положення КАС України, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для стягнення з відповідача на користь позивача витрат на професійну правничу допомогу, визначених актом наданих послуг від 27 червня 2019 року, у розмірі 3500, 00 грн.
При цьому, в прохальній частині позову позивач просить стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5500, 00 грн., однак, як встановлено судом та підтверджується актом наданих послуг від 27 червня 2019 року та квитанцією №21413942 від 27 червня 2019 року про оплату цих послуг, витрати на професійну правничу допомогу надані позивачу на суму у розмірі 3500, 00 грн., яку суд і стягує на користь позивача.
Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
У відповідності з ч. 3 ст. 139 КАС України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Таким чином, оскільки адміністративний позов задоволено частково, суд, у відповідності до приписів ст. 139 КАС України, здійснює пропорційний розподіл судових витрат зі сплати судового збору та стягує на користь позивача половину, сплаченого судового збору (1921/2=960,50).
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 2, 5-9, 72, 74, 76-77, 90, 132, 134, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України,
Адміністративний позов громадської організації «Спілка юристів Одеської області» до Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.
В іншій частині позову відмовити.
Стягнути з Ширяївської селищної ради Ширяївського району Одеської області за рахунок бюджетних асигнувань на користь громадської організації «Спілка юристів Одеської області» судовий збір у розмірі 960,50 грн. (дев`ятсот шістдесят гривень 50 коп.), а також витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 3500, 00 грн. (три тисячі п`ятсот гривень).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Позивач громадська організація «Спілка юристів Одеської області» (65123, м.Одеса, вул. Ак. Заболотного, 58, офіс 337; ).

Відповідач Ширяївська селищна рада Ширяївського району Одеської області (66800, Одеська область, смт. Ширяєве, вул. Коробченка, 1; ).

Повний текст рішення складено та підписано судом 03 вересня 2019 року.

Суддя О.В. Глуханчук

.