Справа № 1.380.2019.004384
Суддя: Сподарик Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №1.380.2019.004384
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 серпня 2019 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Сподарик Н.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним і скасування рішення та картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

На розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Рівненської митниці ДФС (місцезнаходження: 33028, Рівненська область, м.Рівне, вул.Соборна, 104), з вимогами:

-визнати протиправним та скасувати рішення Рівненської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 07.05.2019 № UA 209000/2019/000563/2;

- визнати протиправною та скасувати картку Рівненської митниці ДФС про відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.05.2019 № UA204000/2019/00571.

Кодексом адміністративного судочинства України встановлені вимоги щодо форми, змісту позовної заяви, порядку її подання.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя встановив, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно із п.п.15.1 та 15.3 п.15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі також - ЄСІТС) подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі; розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

Відповідно до листа Державної судової адміністрації України ДСА України за №15-4999/19 від 28.02.2019, ДСА України повідомляє, що на виконання рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 №624/0/15, надіслала до Державного підприємства «Редакція газети «Голос України» лист з проханням опублікувати 01.03.2019 оголошення в газеті «Голос України» про відкликання оголошення, опублікованого 01.12.2018 №229 (6984) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС). Також у листі зазначено, що після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності. Про початок функціонування ЄСІТС ДСА України проінформує суди та територіальні управління ДСА України додатково. Тестування підсистеми «Електронний суд» у всіх місцевих та апеляційних судах вже здійснюється відповідно до наказу ДСА України від 22.12.2018 №628.

Отже, у Львівському окружному адміністративному суді проходить тестування підсистеми «Електронний суд», тому, відповідно до п.п.15.1, 15.3 п.15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, позовна заява повинна бути подана у письмовій формі та відповідати вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно із з ч.4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з вимогами ч. 1 та 2 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Згідно з ч.5 ст. 94 КАС України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У відповідності до п.5.27 Національного стандарту України «Державна уніфікована система документації уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів «Згідно з оригіналом», назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа. Одночасно підпис відповідальної особи на документі має бути засвідчений відбитком печатки організації (п.5.26 цього Національного стандарту України).

На виконання вимог ч.5 ст.94 КАС України позивачу необхідно завірити належним чином всі письмові докази, долучені до позовної заяви.

Проте, позивачем не було долучено до позовної заяви оскаржуваних рішень.

Відповідно до п. 7 ч.5 ст.160 КАС України в позовній заяві, зокрема, зазначається відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися.

В порушення вимог п.7 ч.5 ст.160 КАС України позивачем в позовній заяві не вказано, чи вживались заходи забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви.

Згідно з ч.1 ст.161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених ч.2 цієї статті.

З матеріалів справи вбачається, що позивач не додав копії додатків для відповідача.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.1 ст.3 закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI (далі Закон № 3674-VI).

Так, згідно зі ст.2 вказаного Закону, платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2019 становить 1921,00грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Пунктом 3 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (768,40грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (9605,00грн).

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

З позовної заяви вбачається, що позивач заявив вимоги немайнового характеру та майнового характеру.

Враховуючи, у даному позові вимоги немайнового характеру і розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб встановленого на 01.01.2019, ставка судового збору за подання до суду позовної вимоги немайнового характеру становить 768,40грн.

Суд зазначає, що вимога про визнання протиправною та скасування оформленої відповідачем картки відмови від 07.05.2019 № UA204000/2019/00571 в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товару є немайнового характеру, зверненням з якою до суду оплачується судовий збір у сумі 768,40грн.

Суд зазначає, що вимога про визнання протиправним та скасування рішення відповідача від 07.05.2019 № UA 209000/2019/000563/2 є майнового характеру, оскільки оскаржуване рішення впливає на склад майна позивача. Ціна позову у справі становить різницю показників митної вартості товару, визначених контролюючим органом та позивачем. Такий висновок відповідає позиції Верховного Суду в ухвалі від 21.01.2019 по справі №826/5126/18 (К9901/983/19).

Відтак, з позовної заяви убачається, що позивач заявляє одну вимогу немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру. Тому, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу окремим платіжним документом, у відповідності до ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно з ч.2 ст.9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

При цьому, як стверджується матеріалами позовної заяви, позивачем надано копію квитанції від 09.08.2019 про сплату судового збору у сумі 1536,80грн., а із позовом останній звернувся до суду лише - 28.08.2019, що свідчить про передчасність сплати такого до подання позову до суду.

Таким чином, позивачу з метою підтвердження зарахування коштів до бюджету необхідно подати до суду довідку із казначейської служби, яка містить відомості чи кошти в сумі 1536,80грн., згідно з квитанцією від 09.08.2019, не були повернуті позивачу, чи зараховані до спеціального фонду Державного бюджету України і чи на даний час знаходяться на рахунку.

Тому, позивачу необхідно надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору.

Також, згідно з п.1 та п.2 ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).

Як видно з матеріалів позовної заяви, така підписана представником позивача ОСОБА_2 .

Згідно з вимогами п. 1 ч. 1 ст. 59 КАС України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: довіреністю фізичної або юридичної особи.

Згідно із абз.1 ч.2 ст.59 КАС України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або, у визначених законом випадках, іншою особою.

Отже, в силу вищенаведених положень КАС України до позовної заяви має бути доданий оригінал документу відповідної форми, який підтверджує повноваження представника позивача. Відповідність копії такого документа оригіналу у разі повернення оригіналу документу може бути засвідчена лише суддею чи іншою, уповноваженою на такі дії особою.

Порушуючи норму абз.1 ч.2 ст.59 КАС України, на підтвердження повноважень ОСОБА_2 долучено до матеріалів позовної заяви довіреність у формі, яка не передбачена Законом.

Відповідно до ч.1 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, суд вважає, що вищенаведене унеможливлює вирішити питання про відкриття провадження у справі, а тому позовну заяву належить залишити без руху та встановити позивачу строк для усунення її недоліків.

Керуючись ст.ст.160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним і скасування рішення та картки відмови.

Надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви, вказаних в мотивувальній частині ухвали - п`ять днів з дня отримання ним копії ухвали.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу (представнику позивача).

Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання вимог ухвали позовна заява підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя Сподарик Н.І.