Справа № 640/5357/19
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

04 вересня 2019 року № 640/5357/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецбудмонтаж-2»
до про 1. Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Лисака Сергія Федоровича 2. Державної архітектурно - будівельної інспекції України визнання протиправною та скасування постанови №223/18/10/26-31/2012/02/2 від 20 грудня 2018 року,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрспецбудмонтаж-2» (далі - ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2», позивач) з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно-будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Лисака Сергія Федоровича (далі - відповідач 1), у якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №223/18/10/26-31/2012/02/2 від 20 грудня 2018 року.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що інспектор в оскаржуваному рішенні неправильно тлумачить норми державних будівельних норм та необґрунтовано робить висновки про їх порушення, оскільки на будівельному майданчику всі робочі місця і проходи до них розташовані на висоті більше ніж 1,3 метра і на відстані менше ніж 2 метра від межі перепаду по висоті, а також огороджені захисними огорожами у повній відповідності до чинних державних будівельних норм. Також, зазначив, що всі матеріали на будівельному майданчику були складовані у повній відповідності до пунктів 6.3.2, 6.3.10 ДБН А.3.2-2-2009 та пунктів 4.3, 7.3 ДБН А3.1-5:2016. Крім того, посилається на те, що зазначене у постанові порушення щодо не встановлення біля в`їзду на будівельний майданчик схеми руху автотранспорту, було усунуто ним в процесі перевірки.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 квітня 2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Вказаною ухвалою суду відповідачу надано п`ятнадцятиденний строк з дня її вручення йому для надання відзиву на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

24 квітня 2019 року відповідачем наданий суду відзив на позовну заяву, у якому він, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилається на те, що ним була проведена перевірка у відповідності до вимог чинного законодавства, в ході якої встановлені порушення позивачем будівельних норм, стандартів і правил. Всі зазначені порушення були зафіксовані відповідачем за допомогою фото фіксації. Також, відповідач зазначив, що позивачем пропущено строк звернення до адміністративного суду, оскільки оскаржувана постанова була винесена 20 грудня 2018 року у присутності уповноваженої особи позивача, яка від отримання примірника постанови відмовилась. Крім того, оскаржувана постанова була направлена на юридичну адресу позивача поштою, проте конверт повернувся за закінченням терміну зберігання.

16 травня 2019 року позивач надав суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що оскаржуване рішення було направлене на його адресу, однак сповіщення щодо необхідності отримання кореспонденції у поштовому відділенні на підприємство не надходило. Крім того, посилається на те, що поштова кореспонденція перебувала у поштовому відділенні усього 4 дня, що є порушенням пункту 116 Правил надання поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05 березня 2009 року №270.

29 травня 2019 року ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва до участі у справі у якості співвідповідача було залучено Державну архітектурно - будівельну інспекцію України (далі також - відповідач 2).

Вказаною ухвалою суду, відповідачу 2 було запропоновано у п`ятнадцятиденний строк з дня її вручення йому надати відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам статті 162 КАС України, або заяву про визнання позову.

12 червня 2019 року від відповідача 2 надійшов відзив на адміністративний позов, у якому він, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилається на те, що підстави та порядок проведення планової перевірки ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2» є правомірними, а рішення прийняте за її результатами відповідає встановленим відповідачем 1 порушенням. Також, відповідач 2 наголошував на тому, що позивачем пропущено встановлений законодавством п`ятнадцятиденний строк звернення до адміністративного суду з метою оскарження постанови про накладення штрафу у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їхні усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до наказу Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві від 21 листопада 2018 року №416 «Про проведення позапланової перевірки», відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, а також на підставі звернення прокуратури м. Києва (лист від 08 листопада 2018 року №04/2/4/1-301-17), було проведено позапланову перевірку на об`єкті будівництва: «Будівництво житлово - офісного комплексу з об`єктами соціального призначення на вул. Бориспільській, 67 у Дарницькому районі м. Києва (друга черга будівництва)», на якому Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрспецбудмонтаж-2» є генпідрядною організацією.

Відповідно до направлення Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві від 21 листопада 2018 року №б/н, у період з 27 листопада 2018 року по 10 грудня 2018 року головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві Лисака С.Ф. було направлено для здійснення позапланової перевірки на об`єкті: «Будівництво житлово - офісного комплексу з об`єктами соціального призначення на вул. Бориспільській, 67 у Дарницькому районі м. Києва (друга черга будівництва)» щодо дотримання суб`єктом містобудування, зокрема ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2», вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами здійснення перевірки, відповідачем складено акт №б/н, за висновками якого виявлені наступні порушення будівельних норм, стандартів і правил:

- пункт 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», підпункт «ж» пункт 4.3, пункт 7.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» - робочі місця і проходи до них розташовані на висоті більше ніж 1,3 метра в на відстані менше ніж 2 метра від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами;

- пункти 6.3.2, 6.3.10 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» - складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях;

- пункт 6.2.6 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» - біля в`їзду на будівельний майданчик не встановлена схема руху автотранспорту.

10 грудня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві Лисаком С.Ф. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Також, 10 грудня 2018 року, інспектором винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, шляхом усунення виявлених порушень у строк до 10 січня 2019 року.

20 грудня 2018 року інспектором було винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №223/18/10/26-31/2012/02/2, за змістом якої, на підставі зазначених в акті перевірки порушень, визнано ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2» винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 86 445, 00 грн.

Незгода позивача із зазначеним рішенням відповідача зумовила його звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17 лютого 2011 року (далі - Закон № 3038-VI).

Згідно з частинами 1 та 2 статті 4 Закону №3038-VI об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з частиною 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР (далі також - Закон №208/94-ВР).

Статтею 1 вказаного закону визначено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

У відповідності до пункту 8 частини 3 статті 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, за виконання юридичними особами будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам передбачена відповідальність, Законом встановлена відповідальність у вигляді штрафу.

Матеріалами справи встановлено, що в ході проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування - ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2», вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво житлово - офісного комплексу з об`єктами соціального призначення на вул. Бориспільській, 67 у Дарницькому районі м. Києва (друга черга будівництва)» інспектором були встановлені та зафіксовані наступні порушення:

- пункт 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», підпункт «ж» пункт 4.3, пункт 7.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» - робочі місця і проходи до них розташовані на висоті більше ніж 1,3 метра в на відстані менше ніж 2 метра від межі перепаду по висоті, не огороджені захисними огорожами;

- пункти 6.3.2, 6.3.10 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» - складування матеріалів та конструкцій в непередбачених для цього місцях;

- пункт 6.2.6 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» - біля в`їзду на будівельний майданчик не встановлена схема руху автотранспорту,

на що суд зазначає наступне.

Так, норми ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» поширюються на загальнобудівельні і спеціальні будівельні роботи під час нового будівництва, розширення, реконструкції, технічного переоснащення, капітального ремонту, реставрації будівель та споруд. Ці норми визначають вимоги з охорони праці та промислової безпеки під час виконання будівельно - монтажних робіт.

Відповідно до пункту 6.2.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» робочі місця і проходи до них, розташовані на висоті більше ніж 1,3 метра і на відстані менше ніж 2,0 метра від межі перепаду по висоті, повинні бути огороджені захисними огорожами, конструкції яких визначаються в ПВР.

Огорожі слід доставити на об`єкт будівництва до початку виконання робіт та негайно установити після утворення зазначеного перепаду по висоті, а демонтувати безпосередньо перед улаштуванням проектних огороджувальний конструкцій.

Якщо неможливо встановити огорожу, у випадках, визначених у ПВР, для виконання певних видів робіт (наприклад, верхолазні, монтаж конструкцій, обладнання, опалубки; мурування стін тощо) відповідно до ПВР їх необхідно виконувати із застосуванням запобіжних поясів, страхованих канатів.

Місця кріплення страхувальних канатів повинні бути визначені у ПВР.

Відповідальність за наявність і своєчасність установлення огорож у місцях загального користування несе генпідрядник, за його відсутності - субпідрядник (підрядник).

Генпідрядник разом із субпідрядником (підрядником) несуть відповідальність за наявність огорож на дільниці субпідрядника (підрядника), якщо інше не визначено договором між ними.

Виконання робіт без додержання вимог цього пункту не допускається.

Згідно з пунктом 6.2.6 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», біля в`їзду на будівельний майданчик необхідно встановити схему руху автотранспорту. Транспортні засоби та пішоходи повинні потрапляти на об`єкт будівництва і покидати його через різні проходи і проїзди, що призначені для транспортних засобів і пішоходів. Для доступу в основні робочі зони тимчасові автомобільні шляхи повинні бути обладнані пішохідними переходами з відповідними знаками.

Пунктом 6.3.2 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» передбачено, що матеріали (конструкції) необхідно розміщувати на вирівняних майданчиках та вживати заходів, що запобігають самовільному зсуву, осіданню, опаданню і розкочуванню. Майданчики для складування повинні мати стоки поверхневих вод. Забороняється здійснювати складування матеріалів, виробів на насипних неущільнених ґрунтах.

Відповідно до пункту 6.3.10 ДБН А.3.2-2-2009 «Система стандартів безпеки праці. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення» притуляти (спирати) матеріали і конструкції до огорож, елементів тимчасових і капітальних споруд тощо не допускається.

При цьому, підпунктом «ж» пункту 4.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» визначено, що для забезпечення комплексної безпеки будівництва заходи з організації будівельного виробництва мають передбачати безпечне розміщення на будівельному майданчику виробничих та побутових приміщень і споруд для обслуговування будівництва, безпечне облаштування робочих місць, забезпечення проїзду і обслуговування транспортних засобів.

Відповідно до пункту 7.3 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» будівельний майданчик має утримуватись відповідно до рішень з організації будівництва, прийнятих у ПТД, вимог охорони праці і промисловості безпеки відповідно до ДБН А.3.2-2, Правил пожежної безпеки в Україні (НАПБ А.01.001).

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з тим, частиною 1 статті 77 статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, статтею 78 статтею 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначені підстави звільнення від доказування.

Таким чином, законодавець, покладаючи на суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доведення правомірності прийнятого ним оскаржуваного рішення, у той же час, зобов`язує і позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги.

Обґрунтовуючи свої позовні вимоги, позивач зазначив, що на будівельному майданчику всі робочі місця і проходи до них, які розташовані на висоті більше ніж 1,3 метра і на відстані менше ніж 2,0 метра від межі перепаду по висоті були огороджені захисними огорожами у повній відповідності до чинних будівельних норм; всі матеріали також були складовані згідно з будівельними нормами. Також зазначив, що схема руху транспортних засобів була встановлена біля в`їзду на будівельний майданчик негайно після виявлення відповідачем даного порушення.

Разом з тим, будь - яких доказів на підтвердження своїх доводів позивач суду не надав.

У той же час, відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, посилався на те, що усі виявлені ним порушення позивачем будівельних норм були зафіксовані, на підтвердження чого надав фото з об`єкта будівництва (а.с. 52-56).

З огляду на зазначене, судом не встановлено підстав для визнання постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №223/18/10/26-31/2012/02/2 від 20 грудня 2018 року у зв`язку з наявністю у матеріалах справи достатніх доказів на підтвердження правомірності прийнятого відповідачем рішення.

Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Аналіз матеріалів справи підтверджує, що відповідач при винесенні оскаржуваної податкового постанови діяв згідно приписів частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, правомірно, а саме: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); добросовісно; розсудливо; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, суд приходить до переконання про доведеність відповідачем правомірності прийнятого рішення та відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому, посилання позивача на порушення відповідачем порядку притягнення його до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не спростовують факту вчинення позивачем такого правопорушення, передбаченого пунктом 8 частини 3 статті 2 Закону №208/94-ВР.

Щодо строку звернення ТОВ «Укрспецбудмонтаж-2» до суду за захистом своїх порушених прав, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до статті 5 Закону №208/94-ВР постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності може бути оскаржено до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу, який виніс постанову.

Таким чином, Законом встановлений п`ятнадцятиденний строк на оскарження про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачаться, що оскаржувана постанова була винесена головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органу державного архітектурно - будівельного контролю та ринкового нагляду Департаменту Державної архітектурно - будівельної інспекції у м. Києві Лисаком С.Ф. 20 грудня 2018 року.

21 грудня 2018 року вказана постанова була направлена на юридичну адресу ТОВ «Укрспецбцдмонтаж-2», а саме: 03037, м. Київ, проспект Валерія Лобановського, 4-А, нежиле приміщення 139 А, проте конверт повернувся відправнику з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Позивач звернувся до адміністративного суду 28 березня 2019 року, обґрунтовуючи такий строк звернення тим, що про наявність оскаржуваного рішення йому стало відомо з матеріалів виконавчого провадження, відкритого у Солом`янському районному відділі Державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві, а отримав вказане рішення він лише 19 березня 2019 року.

З огляду на зазначене, враховуючи дату отримання позивачем оскаржуваної постанови, суд приходить до висновку, що строк звернення до адміністративного суду позивачем не пропущено.

Таким чином, доводи відповідачів щодо пропуску позивачем п`ятнадцятиденного строку на звернення до адміністративного суду не знайшли свого документального підтвердження.

При цьому, судом, при постановленні ухвали про відкриття провадження від 03 квітня 2019 року були враховані вказані позивачем обставини, у зв`язку з чим, позивачу було поновлено строк звернення до адміністративного суду.

Беручи до уваги положення статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України та враховуючи відмову позивачу у задоволенні позовних вимог, відшкодування судового збору останньому не здійснюється.

Керуючись статтями 2, 6, 8, 9, 77, 243 - 246, 257 - 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрспецбудмонтаж-2» відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України в редакції Закону № 2147-VIII до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко