Справа № 200/10725/18-а
Суддя: Олендер І.Я.
Дата ухвалення: 2019-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 серпня 2019 року

м. Київ

справа №200/10725/18-а

адміністративне провадження №К/9901/23741/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Олендера І.Я.,

суддів: Гончарової І.А., Ханової Р.Ф.,

перевіривши касаційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2019 у справі №200/10725/18-а за адміністративним позовом Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги щодо усунень порушень законодавства,

в с т а н о в и в:

Не погодившись з рішеннями судів першої та апеляційної інстанцій, Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області 14.08.2019 звернувся з касаційною скаргою до Верховного Суду.

Одночасно відповідачем до касаційної скарги долучено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2019 у справі №200/10725/18-а.

При вирішенні питання щодо поважності наведених заявником підстав пропуску строку касаційного оскарження, суд виходить з наступного.

Відповідно до частин першої статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення

Керуючись частиною п`ятою статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» від 22.12.2005 №3262, згідно з якою судді мають право на доступ до усіх інформаційних ресурсів Єдиного державного реєстру судових рішень з`ясовано, що постанова Першого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2019 була прийнята у відкритому судовому засіданні за участю представників сторін. Повний текст постанови виготовлено 21.05.2019.

Враховуючи викладене, останнім днем для звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою в межах встановленого законом строку був день із датою 20.06.2019, в той час, як касаційну скаргу до Верховного Суду подано відповідачем 14.08.2019, що свідчить про пропуск встановленого законом процесуального строку на касаційне оскарження.

В обґрунтування поважності підстав пропуску строку при поданні касаційної скарги відповідач вказує, що вперше Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області звернувся до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у справі №200/10725/18-а в межах встановленого законом процесуального строку, а саме 20.06.2019. Проте ухвалою Верховного Суду від 01.07.2019 касаційну скаргу було повернуто заявнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, оскільки додана відповідачем до касаційної скарги копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження представника на здійснення від імені суб`єкта владних повноважень процесуальних прав та обов`язків.

Вдруге 11.07.2019, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області повторно звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою у справі №200/10725/18-а, яку Верховний Суд ухвалою від 25.07.2019 повернув заявнику на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 332 КАС України, оскільки додана відповідачем до касаційної скарги копія довіреності не є документом, що посвідчує повноваження представника на здійснення від імені суб`єкта владних повноважень процесуальних прав та обов`язків.

Наразі, звертаючись до Верховного Суду з касаційною скаргою у справі №200/10725/18-а та додаючи оригінал довіреності на підтвердження повноважень представника Східного офісу Держаудитслужби, який підписав касаційну скаргу, заявник вказує на необхідність поновлення пропущеного строку та відкриття касаційного провадження у даній справі.

Разом з тим, наведені відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави, не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на наступне.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленими судовими рішеннями після їх перегляду в апеляційному порядку, можуть скористатися правом їх оскарження у касаційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

В той же час, Верховний Суд звертає увагу, що з урахуванням приписів статті 44 КАС України відповідач, який діє як суб`єкти владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи, а тому, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на касаційне оскарження судового рішення, повинен забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно строку подання касаційної скарги, її форми та змісту для чого, як особа, зацікавлена у її поданні, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, в тому числі, вирішувати питання, пов`язані з організацією претензійно-позовної роботи через представника з наданням йому на підтвердження таких повноважень документів, які відповідають положенням КАС України.

Непідтвердження у відповідності до положень статті 59 КАС України повноважень особи, яка підписала касаційну скаргу, що стало причиною її повернення заявнику, не є поважною причиною пропуску строку касаційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає касаційну та не надає особі права у будь-який необмежений час після сплину строку касаційного оскарження реалізовувати право на касаційне оскарження судових рішень.

Верховним Судом неодноразово зазначалося про необхідність надання Східному офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на підтвердження повноважень представника, який підписав касаційну скаргу, документів, які відповідають положенням КАС України. В той же час, скаржником двічі після повернення касаційних скарг не виконувався процесуальний обов`язок щодо підтвердження повноважень особи, яка подала касаційну скаргу, а отже в діях субєкта владних повноважень не вбачається добросовісної реалізації належного йому права на касаційне оскарження судових рішень.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання касаційної скарги.

Зазначені відповідачем у заяві про поновлення строку касаційного оскарження підстави не відповідають наведеним вище критеріям і не можуть бути визнані судом поважними.

У випадку наявності інших підстав та доказів, які б підтверджували неможливість своєчасного вчинення процесуальної дії зі звернення до суду касаційної інстанції з касаційною скаргою у строк визначений законом, відповідач має право звернутися до Верховного Суду з відповідною обґрунтованою заявою.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, встановивши строк, протягом якого відповідач має усунути вказані недоліки та надати суду касаційної інстанції обґрунтовану заяву про поновлення строку на касаційне оскарження вказавши інші підстави та надавши належні докази на підтвердження поважності підстав пропуску строку на касаційне оскарження.

Керуючись статтями 169, 248, 327, 329, 332, 359 КАС України, суд -

у х в а л и в:

Касаційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2019 у справі №200/10725/18-а за адміністративним позовом Бахмутсько-Лиманського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління офісу Держаудитслужби в Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги щодо усунень порушень законодавства - залишити без руху.

Встановити особі, що подала касаційну скаргу, десятиденний строк для усунення виявлених недоліків касаційної скарги з моменту отримання ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

............................

І.Я. Олендер

І.А. Гончарова

Р.Ф. Ханова

Судді Верховного Суду