Справа № 160/5007/19
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2019-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 серпня 2019 року Справа № 160/5007/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу №160/5007/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2, -
1. До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" до Дніпропетровської митниці ДФС, в якому з урахуванням уточнень від 19.06.2019 року, позивач просив суд:
-визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
2. Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 31.05.2019 року вказана справа була розподілена судді Ількову В.В.
3. Ухвалою суду від 04.06.2019 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160, 161 КАС України.
4. Ухвалою суду від 19.06.2019 року продовжено Товариству з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" строк для усунення недоліків позовної заяви.
5. 01.07.2019 року позивачем були усунуті недоліки позовної заяви, викладені в ухвалі суду від 04.06.2019 року.
6. Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №160/5007/19, призначено її розгляд за правилами загального позовного провадження, з призначенням підготовчого судового засідання на 18.07.2019 року.
7. Ухвалою суду від 01.07.2019 року також було витребувано у відповідача належним чином завірені копії таких документів:
- рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2;
- електронну митну декларацію № UA110180/2019/406878 від 24.04.2019 року;
- електронні повідомлення митниці № 1 та № 2
- електрону митну декларацію № UA110180/2019/406421 від 18.04.2019 року;
- митну декларацію № UА110180/2019/400534.
8. 18.07.2019 року відкладено розгляд справи на 28.08.2019 року.
9. 23.07.2019 року відповідачем надано відзив на позовну заяву по справі №160/5007/19, разом із витребуваними судом документами.
10. 28.08.2019 року закрито підготовче засідання в адміністративній справі №160/5007/19, призначено справу до судового розгляду одразу після закінчення підготовчого засідання.
11. Також, 28.08.2019 року представник позивача надав заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження. Представник відповідача не заперечував, щодо розгляду справи в порядку письмового провадження, у зв`язку із чим справу розглянуто у порядку письмового провадження.
12. Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні.
13. 28.08.2019 року фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.
14. Суд перейшов до розгляду справи у порядку письмового провадження.
15. Частиною четвертою статті 243 КАС встановлено, що судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
16. Позивач зазначив про те, що 01.10.2018 року ТОВ «АМТ ТРЕЙД» (м. Дніпро) було уклало з компанією YANCHENG FOREIGN TRADE (GROUP) CO.,LTD зовнішньоекономічний контракт № B2 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною цього контракту.
18. Зазначили про те, що митна вартість товару позивачем була визначена виходячи з ціни контракту згідно положень п.1 ч.1 п.1 ч.1 ст.57 Митного кодексу України за основним методом.
19. Проте, під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів виявлені розбіжності у наданих документах, які, на думку відповідача, впливають на числове значення митної вартості, а також відповідачем було встановлено, що подані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
20. За результатами здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ митницею були додатково витребувані:
- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару за наявності;
- інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації товару;
- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
- документи що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (у тому числі витрати на організацію перевезення та винагорода експедитору);
- виписку з бухгалтерської документації;
- каталоги, прайс-листи виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
21. Зазначили про те, що листом від 24.04.2019 року № 210 товариство додатково надало відповідачу свої пояснення щодо розбіжностей та причин відмови у наданні додаткових документів.
23. Вказали, що скориставшись правом, передбаченим положенням пункту 2 частини 3 ст.52 МК України, позивачем 24.04.2019 року було задекларувало ці товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за МД № UА110180/2019/406878.
24. Різниця митних платежів (ПДВ) від митної вартості, визначеної підприємством та скоригованої митницею склала 726915,30 гривень.
25. Вважають, що рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 №UА110000/2019/400036/2 є протиправним та підлягає скасуванню, з огляду на те, що відповідачем при прийнятті оскаржуваного рішення не були з`ясовані належним чином усі обставини справи, та рішення відповідачем було прийнято передчасно.
26. Вказали про те, що партія товару поставлялась на умовах FOB -Tianjin (КНР) згідно правил ІНКОТЕРМС 2010.
27. Вважають, що складовими митної вартості товару є інвойсна вартість товару та вартість перевезення (фрахту) товару в порт призначення (до кордону України).
28. Зазначили, про те, що для підтвердження вартості товару, які повинна бути сплачена продавцю, підприємством були надані до контролюючого органу такі документи: декларацію митної вартості; зовнішньоекономічний контракт № В2 від 01.10.2018 року; специфікація №2019-1А від 16.10.2018 року до контракту; інвойс №46JP 1811114 від 18.02.19 року; пакувальний лист№46тР1811114 від 18.02.19 року; комерційну пропозицію від підприємства - виробника від 10.10.18 pоку; прайс - лист виробника від 01.10.2018 року.
29. Також, для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України товариством було надано: договір транспортного експедирування №12/09/18-1 від 12.09.2018 року про надання послуг з організації міжнародного морського перевезення (фрахту) з Китаю до України; заявка на доставления вантажу від 04.02.2019 року, коносамент №4369-0177-902.016 від 25.02.2019 року; рахунок на оплату морського фрахту 4 контейнерів № 149 від 09.04.19 року; довідка про транспортні витрати №01/04 від 01.04.19 року; акт надання транспортно- експедиторських послуг № 149 від 09.04.2019 року.
30. Крім того, 23.05.2019 року ТОВ "АМТ ТРЕЙД" платіжним дорученням №976 сплатило ТОВ "МІРО-ТРАНС" грошові кошти за послуги морського фрахту у сумі 232356,00 грн. , у тому числі 186320 грн. згідно рахунку №149 від 09.04.19 року.
31. На думку позивача, надані документи у своїй сукупності підтверджують заявлену товариством митну вартість та її складові частини, не мають розбіжностей, відомості про визначення митної вартості в цих документах є достовірними, базуються на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
32. Отже, з урахуванням вищевикладеного позивач вважає, що не було правових підстав для прийняття оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2, у зв`язку із чим просили останнє визнати протиправним та скасувати.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
33. Відповідачем надано до суду письмовий відзив, в обґрунтування, якого зазначено, що позовні вимоги є безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.
34. Зазначили про те, що позивач 18.04.2019 року звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з метою здійснення митного оформлення товару: «велосипеди...» в асортименті, ввезеного на митну територію України за контрактом від 23.01.2018 року №MQ/6, укладеним з компанією «YANCHENG FOREIGN TRADE (GROUP) CO., LTD» (Китай), та надав електронну митну декларацію №UA 110180/2019/406421.
35. Вказали про те, що митна вартість товару заявлена позивачем за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МК України.
36. Рівень заявленої декларантом митної вартості товарів становить 48,841281 дол.США за штуку.
37. Так, за результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, відповідачем було встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, а саме:
1. Оцінювані товари заявлені до митного контролю та оформлення в рамках зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2 з "YANCHENG FOREIGN TRADE (GROUP) CO., LTD", NO. 12 EAST YANHE RD., YANCHENG 224005, China, країна відправлення та походження товару - Китай на умовах поставки FOB - Tianjin.
38. Декларантом митна вартість товару заявлена за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України.
39. У відповідності до заявленого методу положеннями зазначеної статті визначено перелік витрат, які враховуються у митну вартість товару.
39.1. Пунктом 4.2. зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2 обумовлено: «У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування», інші витрати, відповідно за зазначеного, у ціну товару не включені: витрати на транспортування оцінюваних товарів до порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів (п.10 ст. 58 МК України).
39.2. В інвойсах наданих декларантом відсутнє посилання на специфікації, відповідно до яких здійснювалось формування кожної окремої партії товару.
39.3. Також, пункт 5.2. зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2 передбачає зазначення умов оплати у специфікації до кожної партії товару.
39.3.1. Згідно специфікації (додатку) від 16.10.2018 року № 2019-1А умови, оплати здійснюється протягом 180 днів з моменту поставки партії товару.
39.3.2. Згідно наданих документів, а саме коносамента від 25/02/2019 № 4369-0177-902.016, поставка відбулась саме 14.04.2019 року .
39.4. Відповідно до обраних умов поставки FOB-Tianjin, згідно тлумачень ІНКОТЕРМС «Б.5. Покупець несе всі ризики загибелі або пошкодження товару з
моменту фактичного переходу через поручні судна в порту відвантаження».
39.4.1. Проте, витрати понесені покупцем декларантом не заявлені.
39.5. У коносаментах від 25.02.2019 року № 4369-0177-902.016 - зазначено, що фрахт передплачено.
39.6. Згідно п.1.4 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 року
№ 12/09/18-1 конкретний перелік послуг та інформація про них зазначається в
Заявках, яка є невід`ємною частиною договору.
39.6.1. Згідно п.3.1. остаточна сума вказується в рахунку-фактурі на кожну виконану транспортно-експедиційну послугу.
39.6.2. Згідно п.3.2. оплата здійснюється протягом 45 днів з моменту отримання рахунку.
39.6.3. Проте, надана Заявка на доставку вантажу від 04.02.2019 року не містить всіх даних згідно п.2.4.3 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 № 12/09/18-1.
39.6.4. Вказали, що заявка, згідно вимог закону, повинна містити наступні відомості - маршрут перевезення; опис вантажу (найменування, код УКТЗЕД; вага нетто/брутто; вид та спосіб пакування; розмір та вага одного вантажного місця; кількість вантажних місць; найменування вантажовідправника; найменування вантажоотримувача; П.І.Б відповідальної особи).
39.7. Наданий рахунок на оплату №149 від 09.04.2019 року не містить всіх необхідних даних згідно п.3.1., п.3.3 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 року № 12/09/18-1 (лише за морський фрахт, а не за виконану транспортно- експедиційну послугу, що унеможливлює проведення обчислення всіх складових митної вартості товару).
39.8. Надані прайс-листи та комерційні пропозиції містять ідентичні відомості, як до умов поставки (FОВ - Tianjin) та і ціни товару, тобто надані прайс-листи не ґрунтуються на понятті дійсної вартості, під якою, відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. "Дійсна вартість".
40. Враховуючи зазначене, на думку відповідача, відсутні однозначні, документально підтверджені відомості щодо складових митної вартості оцінюваних товарів, відсутнє документальне обґрунтування розбіжностей у відомостях.
41. Також зазначили про те, що з метою здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, в рамках проведення консультацій з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (у тому числі витрати на організацію перевезення та винагорода експедитору); виписку з бухгалтерської документації; каталоги, прайс-листи виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні якісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
42. Також, було запропоновано надати за власним бажанням подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару.
43. Вказали про те, що декларантом були надано додаткові документи листом від 24.04.2019 року №210.
44. Також, вказали про те, що у рамках проведення консультації, за результатами доданих документів та листа від 24.04.2019 року №210, митницею надано таку інформацію.
45. Відповідно до попереднього повідомлення митниці від 23.04.2019 року введенням до міжнародних правил перевезення Інкотермс зазначено, що такі правила є базисними та не є заміною зовнішньоекономічної угоди купівлі-продажу, тому чітко сформовані умови зовнішньоекономічної угоди купівлі-продажу є пріоритетними (Конвенція ООН про договори міжнародної купівлі-продажу товарів), що стосується Пункту 4.2. зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2? так і понесених витрат на попередню оплату фрахту за умови відстрочення оплати та згідно додатків, перенесення термінів оплати за вже ввезений товар.
46. Крім того, вказали на те, що у наданих до митного контролю та оформлення інвойсах зазначено номер та дата контракту, посилання на специфікації відсутнє, а надані Прайс-листи та комерційні пропозиції містять ідентичні відомості, як до умов поставки (СFR Одеса) та і ціни товару, то б то надані прайс-листи не ґрунтуються на понятті дійсної вартості, під якою, відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. "Дійсна вартість".
47. Листом від 24.04.2019 року №210 декларантом повідомлено митницю про відмову у наданні додаткових документів.
48. Отже, враховуючи результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваних товарів, відсутність документального підтвердження повноти включення до митної вартості складових, ненадання документів згідно сформованого переліку, відповідач дійшов висновку, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються не може бути застосований відповідно до п. 6 ст. 54, п.2. ст.58 МК України, на підставі чого контролюючим органом було прийнято рішення про коригування митної вартості від 24.04.2019 року №UА110000/2019/400036/2, яке на думку відповідача є обґрунтованим законним, та таким, що скасуванню не підлягає.
49. Крім того, позивач скористався наданим правом і спірний товар був випущений у вільний обіг за ЕМД від 24.04.2019 № UA110180/2019/406878.
VІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
50. Судом встановлено, що 01.10.2018 року між ТОВ «АМТ ТРЕЙД» (м. Дніпро) та компанією YANCHENG FOREIGN TRADE (GROUP) CO.,LTD було укладено зовнішньоекономічний контракт № B2 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках).
53. Отже, митна вартість товару позивачем була визначена виходячи з ціни контракту за основним методом.
54. На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації №UA110180/2019/406421 від 18.04.2019 року, митної вартості товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією Позивач надав митному органу документи, що перелічені у графі 44 ВМД, а саме:
- декларацію митної вартості;
- зовнішньоекономічний контракт № В2 від 01.10.2018 року ;
- специфікація №2019-1А від 16.10.2018 року до контракту;
- інвойс №46JP 1811114 від 18.02.19 року;
- пакувальний лист №46тР1811114 від 18.02.2019 року;
- комерційну пропозицію від підприємства - виробника від 10.10.2018 pоку;
- прайс - лист виробника від 01.10.18 року.
55. Також, для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України позивачем було надано:
- договір транспортного експедирування №12/09/18-1 від 12.09.2018 року про надання послуг з організації міжнародного морського перевезення ( фрахту) з Китаю до України;
- заявка на доставлення вантажу від 04.02.2019 року;
- коносамент №4369-0177-902.016 від 25.02.2019 року;
- рахунок на оплату морського фрахту 4 контейнерів № 149 від 09.04.2019 року ;
- довідка про транспортні витрати №01/04 від 01.04.2019 року;
- акт надання транспортно- експедиторських послуг № 149 від 09.04.2019 року.
56. Так, під час здійснення митницею контролю правильності визначення митної вартості товарів були виявлені розбіжності у наданих товариством документах, які, впливають на числове значення митної вартості, а також встановлено, що подані товариством документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
57. За результатами здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ митним органом були додатково витребувані такі документи:
- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару за наявності;
- інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації товару;
- страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
- документи що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (у тому числі витрати на організацію перевезення та винагорода експедитору);
- виписку з бухгалтерської документації;
- каталоги, прайс-листи виробника товару;
- копію митної декларації країни відправлення;
- висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.
58. Листом від 24.04.2019 року №210 товариство додатково надало митниці свої пояснення щодо розбіжностей та причин відмови у наданні додаткових документів митному органу.
59. За результатом проведеної митної оцінки, у зв`язку з неможливістю застосування митної вартості, заявленої декларантом, митним органом було прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
60. При прийнятті рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2 за митною декларацією №UA110180/2019/406421 від 18.04.2019 року Дніпропетровська митниця ДФС посилається на те, що товариством не були надані документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі, яких проводився розрахунок митної вартості, також вказані документі містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості.
61. Згідно прийнятого відповідачем оскаржуваного рішення від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2 видно, що митна вартість, визначена митницею відповідно до заявлених декларантом товарів у валюті контракту, згідно з положеннями ст.64 МК України, ґрунтується на ціновій інформації відповідно до наявної у митного органу інформації щодо вартості оцінюваних товарів з урахуванням технічних характеристик, термінів ввезення, вагових характеристик моделей Велосипеди двоколісні дорожні для дітей з розміром колеса від 12 до 20 дюймів, оснащені додатковими учбовими колесами (діаметром від 4,25 до 7,0 дюймів), без двигуна, нові, з шарикопідшипниками (враховуючи основну одиницю виміру товарів, згідно УКТЗЕД) - 48,841281 дол.США/шт. (№UA500020/2019/003507 від 27.03.2019 року).
62. Отже, митна вартість визначена методом за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів з урахуванням вимог ст. 60 МК України та ґрунтується на раніше визнаних (визначених) органом доходів і зборів митних вартостях МД №UA500020/2019/003507 від 27.03.2019 року.
63. Скориставшись правом, передбаченим положенням пункту 2 частини 3 ст.52 МК України, позивачем 24.04.2019 року було задекларувало ці товари, а митниця випустила товар у вільний обіг за МД № UA110180/2019/406878 від 24.04.2019 року.
64. Правомірність та обґрунтованість рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2 є предметом цього позову, який передано на розгляд суду.
65. Отже, судом встановлено, що між позивачем та відповідачем виник спір щодо правильності визначення митної вартості товару.
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
66. Відповідно до статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
67. Згідно Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року за митними органами зберігається право перевіряти інформацію імпортерів щодо визначення митної вартості, з точки зору її повноти і правильності (стаття 17 та додаток III, параграф 6 Угоди).
68. Перевірка документів та відомостей, які подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені МК України (стаття 337 МК України).
69. Згідно з частиною 1 статті 320 МК України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
70. Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).
71. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (стаття 51 МК України).
72. Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
73. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:
- заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;
- подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;
- нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
74. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право:
1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації;
2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:
- у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;
- у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;
- у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
75. Згідно з частиною п`ятою статті 52 МК України декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.
76. Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
77. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є (частина друга статті 53 МК України):
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
78. Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:
1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);
4) виписку з бухгалтерської документації;
5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;
6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
7) копію митної декларації країни відправлення;
8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
79. Згідно частини четвертої статті 53 МК України у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:
1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;
2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;
3) розрахунок ціни (калькуляцію).
80. Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
81. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
82. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
83. Згідно частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:
1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;
3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;
4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.
84. Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право (частина п`ята статті 54 МК України):
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
85. Відповідно до частини шостої статті 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
86. Відповідно до статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
87. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;
5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
88. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів.
89. У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.
90. Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати органу доходів і зборів додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.
91. У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів орган доходів і зборів розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.
92. Якщо орган доходів і зборів протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку орган доходів і зборів скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.
93. Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами (стаття 57 МК України):
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
94. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
95. Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм МК України.
96. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
97. У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 МК України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 МК України, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 МК України.
98. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
99. У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 МК України.
100. Відповідно до статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
101. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
102. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 МК України.
103. Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
104. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
105. Термін «ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті» стосується лише ціни оцінюваних товарів.
106. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
107. Розрахунки згідно із статтею 58 МК України робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.
108. Згідно з частиною десятою статті 58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України.
109. Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT).
110. Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
111. Згідно з статтею 256 МК України відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.
112. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
113. Підставою для прийняття спірного рішення, стали сумніви відповідача щодо можливості визначення цінової складової митної вартості товару.
114. Під час митного оформлення, відповідач мотивував рішення про коригування митної вартості тим, що митна вартість імпортованих товарів, не може бути визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції): документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
115. Дослідивши матеріали справи, судом встановленою, що партія товару поставлялась на умовах FOB -Tianjin (КНР) згідно правил ІНКОТЕРМС 2010.
116. Ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна (інвойсна або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення.
117. Згідно матеріалів справи, позивачем для підтвердження вартості товару були надані такі документи:
- декларація митної вартості;
- зовнішньоекономічний контракт № В2 від 01.10.2018 року ;
- специфікація №2019-1А від 16.10.2018 року до контракту;
- інвойс №46JP 1811114 від 18.02.19 року;
- пакувальний лист №46тР1811114 від 18.02.2019 року;
- комерційну пропозицію від підприємства - виробника від 10.10.2018 pоку;
- прайс - лист виробника від 01.10.2018 року.
118. Також, додатково для підтвердження транспортних витрат (фрахту) до кордону України позивачем до контролюючого органу було надано:
- договір транспортного експедирування №12/09/18-1 від 12.09.2018 року про надання послуг з організації міжнародного морського перевезення ( фрахту) з Китаю до України;
- заявку на доставлення вантажу від 04.02.2019 року;
- коносамент №4369-0177-902.016 від 25.02.2019 року;
- рахунок на оплату морського фрахту 4 контейнерів № 149 від 09.04.2019 року;
- довідку про транспортні витрати №01/04 від 01.04.2019 року.;
- акт надання транспортно- експедиторських послуг № 149 від 09.04.2019 року.
119. Також, судом встановлено, що 23.05.2019 року позивачем було сплачено грошові кошти за послуги морського фрахту у сумі 232 356,00 грн., у тому числі 186320,00 грн. згідно рахунку №149 від 09.04.2019 року, що підтверджується платіжним дорученням №976, про що також було повідомлено контролюючий орган.
120. Судом встановлено, що ціна товару та загальна вартість, зазначена у додатку (специфікації) від №2019-1А від 16.10.2018 року до контракту підтверджується рахунком-фактурою (інвойсом) № 46JP1811114 від 18.02.19 pоку, яка співпадає з ціною, зазначеною підприємством-виробником у прайс -листі від 01.10.2018 року та комерційній пропозиції від 10.10.2018 року, що також підтверджується матеріалами справи.
121. Щодо транспортних витрат слід зазначити про те, що останні підтверджуються такими документами:
- договором транспортного експедирування №12/09/18-1 від 12.09.2018 року;
- рахунком на оплату морського фрахту 4 контейнерів №149 від 09.04.2019 року;
- довідкою про транспортні витрати 01/04 від 01.04.2019 року;
- актом виконаних робіт №149 від 09.04.19 pоку;
- платіжним дорученням №976 від 23.05.2019 року, які були також надані до контролюючого органу для підтвердження митної вартості товару.
122. Судом встановлено, що у оскаржуваному рішенні контролюючого органу про коригування митної вартості відповідач посилається на виявлені розбіжності, які стали підставою для здійснення коригування, в тому числі на те, що «Пунктом 4.2. зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2 обумовлено: «У ціну Товару включена вартість упаковки і маркування», інші витрати, відповідно до зазначеного, у ціну товару не включені: витрати на транспортування оцінюваних товарів до порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів (п.10 ст. 58 МК України).
123. Проте, слід зазначити про те, що висновок контролюючого органу про відсутність в комерційних документах інформації стосовно виконання робіт з навантаження вантажів замовником та вартості таких робіт є неповними.
124. Дослідивши матеріали справи, судом встановлено, що партія товару в контейнерах №MSKU0213378, MSKU8278652, MRSU3058580, MRKU4073570 поставлялась на умовах FOB -Tianjin (КНР) згідно правил ІНКОТЕРМС 2010.
125. Слід зазначити, що ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна (інвойсна або митна) ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення. Базис поставки FOB Інкотермс 2010 покладає на продавця обов`язок по виконанню експортних митних процедур для вивезення товару з оплатою експортних мит і інших зборів у країні відправлення, однак продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності для ввезення товару, сплачувати імпортні мита або виконувати інші імпортні митні процедури при ввезенні. Покупець зобов`язаний прийняти вантаж на борту судна, оплатити фрахт судна, розвантажити в порту прибуття, виконати імпортне митне оформлення з оплатою імпортних мит і зборів, і доставити товар до місця призначення.
126. Таким чином в специфікації №2019-1А від 16.10.2018 року до контракту та інвойсі №46JP181114 18/02/2019 року сторонами було узгоджено між собою положення, що вартість доставки в порт відвантаження і завантаження товару на борт судна вже включена в вартість товару, що підлягає оплаті.
127. Також слід зазначити щодо доводів відповідача про те, що в інвойсах наданих декларантом відсутнє посилання на специфікації, відповідно до яких здійснювалось формування кожної окремої партії товару.
128. Згідно матеріалів справи, до митного оформлення товариством були надані:
- специфікація №2019-1А від 16.10.2018 pоку;
- інвойс №46JP181114 18.02.2019 pоку;
- пакувальний лист № 46JP181114.
129. Зазначені документи, які були надані позивачем містять інформацію щодо найменування, асортименту товару, його кількості, ціни та загальної вартості партії, яка підтверджує належність та відповідність документів до декларованої партії товару. У своїй сукупності документи дають змогу ідентифікувати партію товару, підтверджують числові значення та відповідно не мають розбіжностей.
130. Отже, зазначене зауваження контролюючого органу, як таке що не дає змогу застосувати основний метод визначення митної вартості, є недоведеним.
131. Щодо посилання відповідача на пункт 5.2. зовнішньоекономічної угоди від 01.10.2018 року №В2, який передбачає зазначення умов оплати у специфікації до кожної партії товару, та на те, що згідно специфікації (додатку) від 16.10.2018 року № 2019-1А умови, оплати здійснюється протягом 180 днів з моменту поставки партії товару, а згідно наданих документів, а саме коносамента від 25.02.2019 № 4369-0177-902.016, поставка відбулась 14.04.2019 року.
132. Слід зазначити, що відповідачем в судовому порядку не було доведено належними та допустимими доказами щодо неможливість проведення обчислення всіх складових заявленої митної вартості товару.
133. Щодо посилання відповідача на те, що відповідно до обраних умов поставки FOB-Tianjin, згідно тлумачень ІНКОТЕРМС «Б.5. Покупець несе всі ризики загибелі або пошкодження товару з моменту фактичного переходу через поручні судна в порту відвантаження», проте, витрати понесені покупцем декларантом не заявлені, слід зазначити про те, що ці тлумачення правил Інкотермс ніяким чином не означають у будь якому випадку наявність витрат покупця спричинених загибеллю або пошкодженням товару.
134. Крім того, слід зазначити, що надані позивачем документи, що підтверджують виконання послуг з морського перевезення товару з КНР до України, не мають інформації про загибель або пошкодження товару у процесі транспортування.
135. Щодо посилання контролюючого органу про те, що у коносаментах від 25.02.2019 року №4369-0177-902.016 - зазначено, що фрахт передплачено, а також на те, що згідно п.1.4 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 року
№ 12/09/18-1 конкретний перелік послуг та інформація про них зазначається в
Заявках, яка є невід`ємною частиною договору.
136. Відповідач вказав, про те, що згідно п.3.1. остаточна сума вказується в рахунку-фактурі на кожну виконану транспортно-експедиційну послугу.
137. Згідно п.3.2. оплата здійснюється протягом 45 днів з моменту отримання рахунку.
138. Проте, надана Заявка на доставку вантажу від 04.02.2019 року не містить всіх даних згідно п.2.4.3 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 № 12/09/18-1.
139. Вказали, що заявка, згідно вимог закону, повинна містити наступні відомості - маршрут перевезення; опис вантажу (найменування, код УКТЗЕД; вага нетто/брутто; вид та спосіб пакування; розмір та вага одного вантажного місця; кількість вантажних місць; найменування вантажовідправника; найменування вантажоотримувача; П.І.Б відповідальної особи).
140. Проте, слід зазначити, що відповідно до розділу 1 договору №12/09/18-1 транспортного експедирування зазначено перелік послуг , які має право надавати Експедитор в рамках цього договору, зокрема організація перевезення вантажів територією іноземних держав та територією України у відповідності до умов договору.
141. Судом встановлено, шо сторонами була узгоджена Заявка на перевезення партії вантажу-дитячих велосипедів, у якій зазначена вся достатня для морського перевезення інформація щодо умов переведення (відправник, одержувач, маршрут перевезення, кількість контейнерів, найменування товару вага, код УКТЗЕД, загальна вартість фрахту та інші).
142. Зауважень щодо недостатності інформації для організації перевезення з боку Експедитора не надходило.
143. Факт надання послуги з організації морського фрахту підтверджується наданим коносаментом, остаточна вартість транспортних послуг зазначена у рахунку №149 від 09.04.2019 року та підтверджена довідкою про вартість транспортних послуг та актом надання послуг №149.
144. Крім того, у коносаменті № 4369-0177-902.016. зазначена інформація " FREIGHT COLLEKT", що означає "вантаж підлягає оплаті вантажеотримувачем".
145. Щодо посилання відповідача на те, що наданий товариством рахунок на оплату №149 від 09.04.2019 року не містить всіх необхідних даних згідно п.3.1., п.3.3 договору транспортного експедирування від 12.09.2018 року № 12/09/18-1 (лише за морський фрахт, а не за виконану транспортно-експедиційну послугу, що унеможливлює проведення обчислення всіх складових митної вартості товару), слід зазначити про таке.
146. Судом встановлено, що відповідно до пунктів 3.1.,3.2. договору №12/09/18-1 ціни за договором попередньо встановлюються та узгоджуються сторонами перед кожним перевезенням за допомогою Заявки.
147. Остаточна сума зазначається в рахунку-фактурі.
148. Підставою для оплати ТЕП є оригінал рахунку-фактури, акта виконаних робіт та товаросупровідних документів.
149. У поданому рахунку-фактурі №149 зазначена транспортно - експедиторська послуга - морський фрахт контейнерів та остаточна сума вартості цієї ТЕП, яка підтверджена іншими наданими документами ( Заявкою, актом наданих послуг, довідкою про вартість транспортних витрат. Зазначена інформація дозволяє здійснити очислення транспортних послуг, як складової митної вартості.
150. Щодо посилання контролюючого органу, що надані прайс-листи та комерційні пропозиції містять ідентичні відомості, як до умов поставки (FOB -Tianjin) та ціни товару, тобто надані прайс-листи не ґрунтуються на понятті дійсної вартості, під якою, відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. "Дійсна вартість".
151. Згідно матеріалів справи, надані продавцем товару прайс-лист та комерційна пропозиція щодо цін на товари саме на комерційних умовах FOB на прохання покупця стали однією з підстав укладання угоди щодо поставки зазначених товарів.
152. Також, слід зазначити, що чинним законодавством не встановлено будь-яких вимог щодо форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись продавцем у довільній формі та на власний розсуд.
153. Прейскурант (прайс-лист) - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців. Положеннями пункту 4 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України закріплено таку загальну засаду цивільного законодавства, як свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом та з якої випливає свобода способів ініціювання підприємницьких цивільних правовідносин, у тому числі свобода форми прайс-листа.
154. З огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо періоду дії цін, не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів.
155. Відтак, зазначені доводи контролюючого органу щодо неможливості проведення обчислення всіх складових митної вартості товару, спростовані вищезазначеним.
156. Отже, на підставі викладеного, з наданих документів вбачається, що позивачем для митного оформлення і підтвердження митної вартості були надані достатні документи для застосування основного методу визначення митної вартості. Надані документи підтверджують числові значення складових митної вартості, відомості в них не мають протиріч та розбіжностей, дозволяють провести обчислення митної вартості.
157. Також, слід зазначити стосовно застосування відповідачем другорядного методу визначення митної вартості та розрахунку коригування митної вартості за ціною договору (угоди) за МД №UA110180/2019/406421 від 18.04.2019 року.
158. Відповідно до частини другої статті 55 Митного кодексу України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.
159. Проте, відповідачем не було належним чином обґрунтовано, яким чином розбіжності у документах позбавляють його можливості перевірити заявлену позивачем митну вартість товару та не надано інформації чому саме документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми для застосування основного методу визначення митної вартості чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.
160. Крім того, як вбачається з зазначеного Рішення митниці, в ньому йде посилання тільки на раніше оформлені МД і на рівень митної вартості, розрахований виходячи з вагових характеристик товару, але не проведено детальне дослідження цих митних декларацій з доданими до неї документами (не зазначено загальна кількість партії товару, вага одиниці товару та розрахунок митної вартості, не наведені технічні характеристики товару).
161. Також, слід зазначити, щодо доводів відповідача про те, що позивач відмовився додатково надати документи, слід зазначити про те, що неподання Позивачем витребуваних додаткових документів з об`єктивних причин, зокрема, з причин їх невизначеності та відсутності, не може бути підставою для прийняття оскаржуваного рішення контролюючим органом.
162. З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що декларантом позивача одночасно з митною декларацією №UA110180/2019/406421 від 18.04.2019 року було в повному обсязі надано до митного органу документи, які підтверджують митну вартість товару, а також інші наявні у нього документи згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України, тоді як митний орган не довів, що подані документи для визначення митної вартості товару містять розбіжності або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значенні складових вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
163. При цьому відповідач не обґрунтував та не довів належними та допустимими доказами про неможливість визначення митної вартості за ціною контракту (методом №1).
164. Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд дійшов висновку щодо безпідставності прийняття відповідачем оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
VІІ. ВИСНОВОК СУДУ
165. Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
166. Відповідно до частини четвертої статті 242 КАС України судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
167. Відповідно до частини першої статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
168. Верховенство права - це панування права в суспільстві. Верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості, свободи, рівності тощо.
169. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.
170. Справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права, яка проявляється в рівності всіх перед законом, цілях і засобах, що обираються для їх досягнення.
171. Справедливе застосування норм права - є передусім недискримінаційний підхід та неупередженість.
172. Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
173. Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
174. Зокрема Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
175. У рішенні від 31.07.2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.
176. Як зазначено у рішенні Європейського суду з прав людини, у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.
177. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
178. Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність своїх дій. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
179. Отже, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позивачем обґрунтовані позовні вимоги щодо протиправності прийнятого контролюючим органом оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
180. З огляду на викладене, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2 і визнання протиправним та скасування рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
181. Щодо розподілу судових витрат, суд зазначає про таке.
182. Відповідно до ч. 1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
183. Враховуючи наявність підстав для задоволення позовної заяви позивача, суд вважає за необхідне стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений ним судовий збір у розмірі 1921,00 гривень.
184. Керуючись статтями 205, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
185. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2 - задовольнити.
186. Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 24.04.2019 року №UA110000/2019/400036/2.
187. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АМТ ТРЕЙД" за рахунок бюджетних асигнувань Дніпропетровської митниці ДФС понесені витрати по сплаті судового збору у розмірі 1921,00 гривень.
190. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
191. До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.
192. Повний текст рішення складено 28.08.2019 року.
Суддя В.В Ільков