Справа № 761/11077/19
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Суддів За участю секретаряВівдиченко Т.Р. Ісаєнко Ю.А. Кучми А.Ю. Борейка Д.Е.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора роти №3 батальйону Управління патрульної поліції у м. Хмельницькому лейтенанта поліції Барановського Владислава Ігоровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Інспектора роти №3 батальйону Управління патрульної поліції у м. Хмельницькому лейтенанта поліції Барановського Владислава Ігоровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2019 року адміністративний позов повернуто позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач - ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та постановити нову ухвалу, якою справу направити до суду першої інстанції для розгляду, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так, згідно частини першої статті 106 КАС України, у позовній заяві зазначаються, зокрема: 3) ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; 4) зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п`ятою статті 105 Кодексу адміністративного судочинства України і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

За правилами статті 108 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 106 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків. Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надсилається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 108 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено десятиденний строк з дня отримання позивачем ухвали суду, а саме: зобов`язано надати копію постанови про накладення адміністративного стягнення належної якості для суду та відповідача.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року у справі №761/11077/19 про залишення позовної заяви без руху було направлено на адресу позивача та, згідно відмітки, рекомендоване повідомлення містить запис: ОСОБА_2 , сестра та дату 16 квітня 2019 року, однак, без підпису (а.с.13).

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2019 року адміністративний позов повернуто позивачу.

Повертаючи позовну заяву ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви, у відповідності до ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року.

Колегія суддів не погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Судом апеляційної інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що захисником позивача - ОСОБА_3 до Департаменту патрульної поліції Роти № 3 батальйону УПП у м. Хмельницькому направлено адвокатський запит від 20.06.2019 року про отримання копії постанови серії НК № 337842 від 04.03.2019 року (а.с. 26).

На адвокатський запит адвоката Хоруженко В.А. Управління патрульної поліції Роти № 3 батальйону УПП у м. Хмельницькому листом № 50-аз/41/18/01-2019 від 27.06.2019 року надано копію постанови про накладення адміністративного стягнення серії НК № 337842 від 04.03.2019 року (а.с. 27-28).

Також, адвокатом позивача до матеріалів справи надано пояснення сестри позивача - ОСОБА_4 від 15 липня 2019 року. У наданих поясненнях ОСОБА_4 повідомила, що, починаючи з 16.04.2019 р. по цей день, вона не отримувала жодного листа від Шевченківського районного суду м. Києва, ні на поштовому відділені, ні за адресою: АДРЕСА_1. Підпису на рекомендованому повідомленні № 761/11077/19/2-а/761/269/2019/Ф-44, про вручення поштового відправлення від 17.04.2019 року, вона не ставила (а.с.30).

У поясненнях від 15 липня 2019 року ОСОБА_1 повідомив про те, що його сестра листа від Шевченківського районного суду м. Києва йому не передавала та не отримувала лист суду у зазначений період (а.с. 29).

Дослідивши рекомендоване повідомлення № 761/11077/19/2-а/761/269/2019/Ф-44 про вручення поштового відправлення від 17.04.2019 р. колегія суддів встановила, що воно не містить підпису ОСОБА_4 про його отримання.

Однак, повертаючи позовну заяву, суд першої інстанції не надав належної правової оцінки вказаним обставинам.

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про те, що позивач з об`єктивних причин не усунув недоліки позовної заяви, оскільки, не отримав ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 08 квітня 2019 року про залишення позовної заяви без руху.

Положенням ч. 5 ст. 5 КАС України, яка гарантує право на судовий захист, передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.

Як визначено у статті 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише і фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Також, Європейський Суд з прав людини сформував правову позицію, відповідно до якої встановлення обмежень доступу до суду повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи (справи «Белле проти Франції», «Ільхан проти Туреччини», «Пономарьов проти України», «Щокін проти України» тощо).

Колегія суддів звертає увагу на те, що у справі Bellet v. France Європейський суд з прав людини зазначив, що "стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права".

Не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями (справа «Мушта проти України»).

У рішенні по справі "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії" від 13 січня 2000 року та у рішенні по справі "Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням пункту 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, виходячи з норм Конституції України, а також з норм міжнародного права, повернення адміністративного позову унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.

З огляду на зазначене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали дійшов помилкового висновку про повернення адміністративного позову, а тому, зазначена ухвала суду підлягає скасуванню, а справу слід передати на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 3 ст. 312 КАС України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст.243, 315, 320, 321, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 27 червня 2019 року скасувати, а справу передати на розгляд до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Судді Вівдиченко Т.Р. Ісаєнко Ю.А. Кучма А.Ю.