Справа № 640/12997/19
Суддя: Вовк П.В.
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2019 року м. Київ № 640/12997/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вовк П.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України в місті Києві, Солом`янського районного суду міста Києва про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 (далі також - ОСОБА_1 , позивач) до Державної судової адміністрації в місті Києві (далі також - відповідач-1), Солом`янського районного суду міста Києва (далі також - відповідач-2), я кому позивач просить суд:

стягнути з Державної судової адміністрації України в місті Києві за період з 11 жовтня 2018 року по день звільнення ОСОБА_1 Вищою радою правосуддя;

стягнути з Державної судової адміністрації на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 500 000, 00 грн. за період з 29 жовтня 2009 року по день звільнення Вищою радою правосуддя.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 липня 2019 року вказану позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу п`ятиденного терміну на усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали шляхом надання уточнення змісту позовних вимог та суб`єктивного складу учасників справи (відповідачів) із зазначенням повного найменування, адреси місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, з урахуванням зазначених в ухвалі обставин; належним чином засвідчених копій письмових доказів.

12 серпня 2019 року позивачем надано доповнення та уточнення до позовної заяви, відповідно до яких, ОСОБА_1 просить суд стягнути з Державної судової адміністрації України в місті Києві на користь ОСОБА_1 моральну шкоду за період з 29 жовтня 2019 року по день звільнення з посади судді Солом`янського районного суду міста Києва на підставі рішення Вищої ради правосуддя у розмірі 500 000, 00 грн.

Дослідивши надані доповнення та уточнення, судом встановлено, що ухвала суду від 23 липня 2019 року виконана не в повному обсязі.

Згідно з п. 3 ч. 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

За правилами ч. 1 статті 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пп. 2, 4, 5 ч. 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача (п. 9 ч. 1 статті 4 КАС України).

Положеннями статті 43 КАС України передбачено, що здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Всупереч наведеним нормам процесуального законодавства, у позовні заяві та уточненні до позовної заяви не вірно вказано повне найменування (для юридичних осіб) відповідача-1 оскільки в Єдиному Державному реєстрі підприємств і організацій України не зареєстровано юридичну особу із назвою Державна судова адміністрація України в місті Києві.

Позивачу необхідно чітко визначити суб`єкта владних повноважень до якого він звертається із позовними вимогами - Державної судової адміністрації України () чи Територіального управління Державної судової адміністрації України в місті Києві (), які є самостійними юридичними особами.

Так само позивачем не уточнено зміст позовних вимог до Солом`янського районного суду міста Києва, який вказано в якості співвідповідача та не вказаного його код в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Більш того, ч. 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно з ч. 1 та 2 статті 94 КАС України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ч. 4 статті 94 КАС України).

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики № 55 від 07 квітня 2003 року "ДСТУ 4163-2003", відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

Проте, в порушення вимог діючого законодавства України, позивачем до позовної заяви додано ксерокопії письмових доказів, якими останній обґрунтовує свої позовні вимоги, які не завірені належним чином. В частині ухвала суду від 23 липня 2019 заколишилась не виконана в повному обсязі.

Додатково суд звертає увагу на те, що за правилами ч. 5 статті 21 КАС України, вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Після уточнення позовних вимог, фактично позивач просить суд стягнути на його користь моральну шкоду без вимог про вирішення публічно-правового спору, що виключає підсудність цієї справи адміністративного суду. Тому позивачу необхідно викласти свої позовні вимоги у відповідності до статті 21 КАС України.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтями 160-161 КАС України.

Відповідно до чч. 1-2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає повторному залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення вищевказаних недоліків шляхом викладення позовних вимог у відповідності до статті 21 КАС України, уточнення суб`єктивного складу учасників справи (відповідачів) із зазначенням повного найменування, адреси місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, з урахуванням зазначених в ухвалі обставин; належним чином засвідчених копій письмових доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити повторно позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний термін на усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви вона буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 статті 169 КАС України.

Ухвала суду, відповідно до ч. 2 статті 256 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя П.В. Вовк