Справа № 522/7825/18
Суддя: Абухін Р. Д.
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/7825/18
Провадження №2-а/522/685/19
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2019 року

Приморський районний суд м. Одеси:

під головуванням судді Абухіна Р.Д.,

за участю секретаря судового засідання Стогнієнко Т.Г.,

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича , третя особа: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В:

05.05.2018 року позивач звернувся до суду із позовом, по якому просить суд:

- визнати поважними причини пропуску строку на подання адміністративного позову та поновити зазначений строк;

- визнати незаконною та скасувати постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича №277/17 від 27.06.2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення в розмірі 6800 гривень.

У своєму позові Позивач вказує на незаконність вищевказаної оскаржуваної постанови № №277/17 від 27.06.2017, оскільки вони в порушення ст. 244-6 КУпАП прийняті особою, що не мала права здійснювати розгляд справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 188-42 КУпАП.

На думку позивача, складені заступником начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича за результатом вищевказаної позапланової перевірки акти перевірки, приписи та проколи про адміністративне правопорушення є незаконними.

Позивач зазначає, що на час проведення позапланової перевірки вона не була присутня, а складаючи вищевказані акти перевірки приписи та протоколи про адміністративне правопорушення посадовою особою було свідомо та навмисне внесено до них недостовірні дані про нібито присутність на момент проведення позапланової перевірки позивача, чим фактично сфальсифікував докази по даній справі.

На думку позивача відповідач під час розгляду справи про адміністративне правопорушення не пересвідчився в наявності інших матеріалів (доказів) окрім акту перевірки, припису та протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема відсутня фото та відеофіксація процесу проведення перевірки, немає жодних свідків адміністративного правопорушення, не було залучено представників органів державної влади та місцевого самоврядування, що свідчить про необ`єктивність та однобічність адміністративного провадження.

Окрім того позивач зазначила, що Відповідач приступивши до розгляду справи про адміністративне правопорушення діяв в порушення вимог ст. 268, 277-2, 278, 280 КУпАП, оскільки не з`ясував чи сповіщено ОСОБА_1 як особу відносно якої проводиться адміністративне провадження, належним чином про час і місце її розгляду, чим позбавив останню права на захист.

Просила поновити пропущений строк для оскаржування постанови.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржувана постанова була отримана представником позивача лише 27.04.2018 року, з відповідним позовом вона звернулась до суду 05.05.2018 року, тому суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений строк звернення до суду з відповідним позовом.

Представник позивача до судового засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення якого повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача та третьої особи до судового засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення якого повідомлені належним чином.

Суд дослідивши матеріали справи вважає, що позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

В ч. 1ст. 5 КАС України зазначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною ст. 6 КАС України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Судом встановлено, що постановою Заступника начальника Управління Державного архітектурного-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. по справі про адміністративне правопорушення №277/17 від 27.06.2017 року визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 (Невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду) Кодексу України про адміністративне правопорушення та накладено адміністративне стягнення в розмірі 6800 грн..

Як вбачається із змісту оскаржуваної постанови під час розгляду адміністративної справи Відповідач встановив наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1ст. 188-42 КУпАП на підставі наступних матеріалів:

-Акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівльних норм, державних стандартів і правилі від 01.06.2017р.;

-Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення , реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 28.12.2016 р.;

-Протокол про адміністративне правопорушення від 01.06.2017 р.;

У вищевказаному акті перевірки і протоколі зазначено, що останні були складені у присутності замовника будівництва а саме - ОСОБА_1 .

Відповідно до частин першої та другої ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 533 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Суд погоджується із доводами Позивача про порушення Відповідачем порядку проведення позапланової перевірки, внесення недостовірних даних до матеріалів перевірки, а також порушення процедури розгляду справ про адміністративне правопорушення, що призвело до позбавлення позивача права на захист та доведення своєї невинуватості.

Відповідно до п. 12 Порядку №553: «Посадові особи органу державного архітектурно- будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно- будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Пункт 9 вищевказаного Порядку №553 містить імперативну норму про те, що : «Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.»

Позивач наголошує на тому, що на момент проведення позапланової перевірки та складення вказаних акту перевірки і протоколу про адміністративне правопорушення від 01.06.2017 р. вона не була присутня, про їх наявність дізналася лише 27.04.2018 р. , коли отримала відповідь на мій запит від Управління ДАБК Одеської міської ради від 12.04.2018 р. поштою вищевказані документи позапланової перевірки.

Як зазначено в акті перевірки, протоколі про адміністративне правопорушення та оскаржуваній постанові, що підставою для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є невиконання раніше виданого Припису Управління ДАБК Одеської міської ради від 28.12.2016 р. про зупинення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_1 з терміном усунення виявлених правопорушень до 28.01.2017 р.

Позивач звертає увагу на те, що виконати вищевказаний Припис про зупинення будівельних робіт від 28.12.2016 р. у вищезазначені строки вона не могла тому що , вищевказаний Припис їй не вручався та будівельні роботи на момент його винесення нею не проводились.

Суд звертає увагу на те, що рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 17.01.2019 року по справі № 522/1992/17, зміненим постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.05.2019 року, виключивши абзац мотивувальної частини, зокрема визнано незаконною та скасовано постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича по справі про адміністративне правопорушення №003/17/16вих. від 10.01.2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.9 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у розмірі 11 900 грн. Визнано незаконною та скасовано постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича по справі про адміністративне правопорушення №002/17/15вих. від 10.01.2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.9 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у розмірі 11 900 грн..

Вищезазначеним рішенням суду встановлено, що дану постанову винесено з порушенням норм чинного законодавства та за відсутності особи, відносно якої складено протокол та постанову про адміністративне правопорушення.

Крім того відомості зазначені Відповідачем в оскаржуваній Постанові по справі про адміністративне правопорушення №277/17 від 27.06.2017 р. про невиконання ОСОБА_1 вимог Припису про зупинення будівельних робіт від 28.12.2016 р. в строк до 28.01.2017 р. не відповідають дійсності, з тих підстав, що вказаний Припис не містив такого строку.

Суб`єктивна сторона адміністративного правопорушення по ст. 188-42 КУпАП визначається у ставленні до наслідків і характеризується наявністю вини у формі умислу. За тих обставин, що ОСОБА_1 не отримувала від Відповідача Припис про зупинення будівельних робіт від 28.12.2016 р. Вона об`єктивно не могла виконати його вимоги, що свідчить про відсутність моєї вини у його невиконанні та є обставиною , що виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення (ст. 247 КУпАП).

Так у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП при вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю складається протокол про адміністративне правопорушення.

Такий протокол за формою та змістом повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Згідно зі ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У ст. 280 КУпАП України визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на незабезпечення прав Позивача на присутність під час проведення позапланової перевірки , суд також констатує факт порушення права останньої бути присутньою під час перевірки, перевіряти документи інспекторів та їх повноваження, користуватись правовою допомогою адвоката (право на захист), надавати свої заперечення та зауваження , робити фото та відео фіксацію процесу перевірки та надавати письмові пояснення.

При цьому Відповідачем не доведено на підставі належних та допустимих доказів, що на момент проведення позапланової перевірки (28.12.2016 р.) взагалі Позивачем виконувались будь-які самовільні будівельні роботи, що встановлення рішенням Приморського районного суду м. Одеси.

Відповідно до ст.251 КУпАП: «Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.»

Як вбачається із оскаржуваних постанов, що інших матеріалів (доказів) окрім актів перевірки, приписі та протоколів про адміністративне правопорушення Відповідачем під час розгляду адміністративного провадження досліджено не було, відсутня фото та відеофіксація процесу проведення перевірки, немає жодних свідків адміністративного правопорушення, не було залучено представників органів державної влади та місцевого самоврядування, що свідчить про необ`єктивність та однобічність адміністративного провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП: «Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.»

Згідно до ст.277-2 КУпАП: Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно до вимог ст. 278 КУпАП серед іншого Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

Відповідно до ст. 280 КУпАП : «Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.».

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між тим зазначених вимог відповідачем не виконано.

Проте, Відповідач під час розгляду справ про адміністративне правопорушення від 27.06.2017 р. не виконав вищевказані вимоги чинного законодавства. Так , в порушення ст. ст. 268, 277-2, 278, КУпАП, Відповідач приступив до розгляду вищевказаних справ про адміністративне правопорушення не сповістивши належним чином Позивача про час і місце їх розгляду. Таким чином за відсутності належного повідомлення Позивача про розгляд справ про адміністративне правопорушення Відповідач не мав право розглядати відповідні адміністративні матеріали складені відносно Позивача.

Суд зазначає, що під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені.

Отже, за загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Вказаний висновок щодо змісту терміну «повідомлення» зроблено Верховним судом України у постанові від 17.04.2014 року у справі №6-143цс14.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протоколи про адміністративне правопорушення та винесено постанови у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивачів та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправними та скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Згідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства є обов`язковість рішень суду.

Таким чином, суд вважає, що Відповідачем не доведено правомірність своїх дій по винесенню оскаржуваних Позивачем постанов про накладення адміністративного штрафу.

На підставі викладеного суд дійшов висновку, що Відповідач належним чином не спростував доводи позивачів, щодо неправомірності притягнення їх до відповідальності та відсутності доказів скоєння ними правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Отже, суд вважає, що Позивача було безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, оскільки в матеріалах про скоєння адміністративного правопорушення відсутні докази скоєння цього правопорушення та з огляду на допущені Відповідачем порушення прав позивача та порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, що дає суду підстави вважати, що у діях позивачів відсутній склад адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог.

Керуючись ст. 19, 63 Конституції України, ст.ст. 2, 14, 19-20, 22, 72-77, 118, 192, ч. 3 ст. 194, ч. 9 ст. 205, 227-228, ст.229, 241-246, 250, 286, 294 КАС України, ст.. 9, 23, 30, ч.2 ст.188-42, 251, 252, 256, 258, 268, 278, 280 КУпАП, суд,

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича , третя особа: Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови,- задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича по справі про адміністративне правопорушення № 277/17 від 27.06.2017 року про визнання ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у розмірі 6800 грн.

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення суду виготовлено 29.08.2019 року.

Суддя: Р.Д. Абухін

27.08.19