Справа № 160/8283/19
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 вересня 2019 року Справа 160/8283/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кальник В.В., розглянувши матеріали адміністративного позову судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Кухтіна Геннадія Олексійовича до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська про визнання протиправними та скасування наказів про надання відпустки, графіку відпусток в частині, -

ВСТАНОВИВ:

28.08.2019 року суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Кухтін Геннадій ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська в особі голови суду Шофаренка Юрія Федоровича, в якій просить:

- визнати протиправним та скасувати графік відпусток на 2019 рік в частині визначення терміну відпусток судді Кухтіна Геннадія Олексійовича, складений та затверджений головою Індустріального районного суду м.Дніпропетровська Шофаренком ОСОБА_2 Федоровичем;

- визнати протиправним та скасувати накази голови Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Шофаренко Юрія Федоровича:

- №110-в від 03 червня 2019 року про надання частини додаткової оплачуваної відпустки за 2019 рік, тривалістю 5 (п`ять) календарних днів, з 06 червня 2019 року по 10 червня 2019 року зі змінами, внесеними Наказом № 111-в від 04 червня 2019 року про надання частини додаткової оплачуваної відпустки за 2019 рік, тривалістю 4 (чотири) календарних дня, - з 13 червня 2019 року по 17 червня 2019 року, включно;

- №126-в від 12 червня 2019 року про надання щорічної чергової відпустки тривалістю 42 (сорок два) календарних дня, - з 21 жовтня 2019 року по 01 грудня 2019 року, включно;

- визнати протиправними дії голови Індустріального районного суду м.Дніпропетровська Шофаренка Юрія ОСОБА_3 щодо порушення законодавства про працю відносно судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Кухтіна ОСОБА_4 ;

- зобов`язати Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в особі голови Індустріального районного суду м.Дніпропетровська Шофаренка Юрія Федоровича надати судді Індустріального районного суду міста Дніпропетровська Кухтіну Геннадію Олексійовичу щорічні основні та додаткові відпустки в узгоджений з ним період.

За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.07.2019 року, зазначена вище справа була розподілена судді Кальнику В.В.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі встановлено, що позов подано без додержання вимог, встановлених ст.ст.160, 161 КАС України.

Відповідно до п. 17 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Згідно ч. 1 ст. 118 Кодексу адміністративного судочинства України, процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 5 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Предметом даного позову є, зокрема, правомірність графіку відпусток на 2019 рік в частині визначення терміну відпусток судді Кухтіна Геннадія ОСОБА_5 , наказів про надання позивачу відпустки №110-в від 03 червня 2019 року та №126-в від 12 червня 2019 року.

Як зазначено позивачем в позовній заяві, 04 червня 2019 року позивачу було вручено наказ №110-в від 03 червня 2019 року та графік відпусток на 2019 рік та 13 червня 2019 року вручено копію наказу №126-в від 12 червня 2019 року.

Згідно ч.ч.1, 5 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, строк в один місяць визнано законодавцем достатнім для того, щоб у справах цієї категорії особа, яка вважає, що її законні права порушені, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за захистом свої прав та законних інтересів.

Підсумовуючи зазначене, реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства, зокрема в спорах, які виникають у зв`язку з проходженням публічної служби, потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Враховуючи вищевикладене, а також приймаючи до уваги, що позивач був ознайомлений з оскаржуваними наказами та графіком відпусток на 2019 рік у червні 2019 року, суд приходить до висновку, що позивачем подано позов із порушенням місячного строку звернення до адміністративного суду.

З наданих до суду матеріалів позовної заяви та долучених документів, суд не може встановити поважність причин пропуску строку на звернення позивача до суду із даною позовною заявою.

При цьому ч.5 ст.122 КАС України не встановлює дату початку відліку, з якої місячний строк звернення до суду відраховується, а тому із застосуванням аналогії закону (ч.6 ст.7 КАС України) суд вважає, що такий обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, в даному випадку, з моменту ознайомлення з наказами та графіком відпусток.

Європейський суд з прав людини в пункті 35 рішенні від 12 березня 2013 року у справі «Плахтєєв та Плахтєєва проти України» (Заява N 20347/03) зазначив, що пункт 1 статті 6 (Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод) гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом <…>. Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності, заходи забезпечення позову, нормативне регулювання такого права стосовно неповнолітніх та психічно хворих осіб <…>. Якщо доступ до суду обмежено внаслідок дії закону або фактично, Суд має з`ясувати, чи не порушило встановлене обмеження саму суть цього права і, зокрема, чи мало воно законну мету, і чи існувало відповідне пропорційне співвідношення між застосованими засобами і поставленою метою <…>.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Суд зазначає, що жодних доказів наявності поважних об`єктивних обставин, що перешкоджали позивачу звернутись до суду у встановлений законодавством строк із вказаними позовними вимогами, позивачем не надано.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

За приписами ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169, 294 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов - залишити без руху.

Надати позивачу термін - п`ять робочих днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду із поясненнями стосовно поважності причини пропуску строку звернення до суду.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки у визначений термін.

Роз`яснити позивачу, що в разі невиконання вимог ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до цієї ухвали, позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили згідно зі ст. 256 КАС України.

Суддя В.В. Кальник