Справа № 705/2303/19
Суддя: Гудзенко В. Л.
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/2303/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 вересня 2019 року суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Гудзенко В.Л. розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Ростислава Дмитровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до виконуючого обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Ростислава Дмитровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення.

Ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 19 липня 2019 року було прийнято зазначену справу до свого провадження та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, що відповідає вимогам п.2 ч.1 ст.257 КАС ЦПК України.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. Заяв про відкладення розгляду справи з метою надання додаткового часу для подання відповіді на відзив та ( або ) заперечення не надійшло. Клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням ( викликом ) сторін не надійшло.

ОСОБА_1 в позові зазначає, що 22 квітня 2019 року виконуючим обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильовим Р.Д. винесено постанову №30, згідно якої позивачка ОСОБА_1 визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн. Зазначає, що постанова №30 від 22 квітня 2019 року неправомірна, дії відповідача про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188-42 КУпАП незаконні, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся без її участі, письмові пояснення по справі позивачка не надавала, обставини, що підлягають з`ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення не встановлювались, прав не роз`яснювались, чим порушено вимоги ст.ст.268,277-2,278,279,280 КУпАП. Крім того у протоколі №30 про адміністративне правопорушення від 18.04.2019 року та постанові №30 від 22.04.2019 року зазначено, що позивачка порушила вимоги п/п « а » п.3 ч.3 ст.41 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності », однак вказана норма закону розповсюджується на посадових осіб органів державного архітектурно - будівельного контролю, які під час перевірки мають право: вимагати усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил і ніяким чином не можуть застосовуватись до фізичних осіб, в даному випадку, а вимагати від позивача виконання даної норми закону є не коректним. Зазначає, що ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності » №3038-У1 від 17.02.2011р. та « Порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю », затверджений постановою КМ від 23.05.2011 р. №55, на які посилається відповідач на момент здійснення позивачкою добудови до житлового будинку у 2002-2003 роках не діяли, закон не має зворотної дії, оскільки набуває чинності через десять днів з його офіційного оприлюднення. Згідно договору купівлі - продажу частини будинку від 28.05.1999 року, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Кучер О.І., позивачка являється власником 11/40 частин будинку АДРЕСА_1 . З метою покращення умов проживання, позивачка за власні кошти виконала капітальний ремонт своєї частини будинку, в ході якого у травні 2007 року здійснила добудову кухні, коридору, ванни і туалету із збільшенням розмірів своєї частини будинку. Будівництво добудови завершено у 2003 році та використовується позивачкою і членами родини за призначенням. Для відповідного узаконення добудови до житлового будинку, здачі її в експлуатацію, із застосуванням будівельної амністії, позивачкою здійснювались заходи щодо приватизації земельної ділянки. На її замовлення у 2017 році Уманською міською радою прийнято рішення №5.44-40/7 від 24 листопада 2017 року, згідно з яким позивачці надано згоду на відновлення меж земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_1 , у вересні замовлена проектна документація на приватизацію присадибної земельної ділянки, у листопада 2018 року виготовлено детальний план території житлової та громадської забудови по вул .. Ломоносова, м. Умань. Не заважаючи на це, відповідач вимагає від позивачки подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Позивач вважає, що її вина у порушенні вимог п/п « а » п.3 ч.3 ст.41 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності », п/п 3 п.11 « Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю», затвердженого постановою КМ від 23.05.2011р. №553 та вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП не доведена, а постанова прийнята з порушенням процедури притягнення до адміністративної відповідальності, не вмотивована і не підтверджена доказами. Просить визнати протиправною та скасувати постанову №30 від 22 квітня 2019 року виконуючого обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового О .Д. про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 гривень, провадження по справі закрити.

Від представника відповідача - в.о. начальника відділу ДАБК Уманської міської ради Шпильового Р.Д. надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідач з позовними вимогами ОСОБА_1 не погоджується, вважає їх безпідставними та необґрунтованими, та такими, що не підлягають до задоволення, виходячи з наступного. Підставу діяльності відділу ДАБК, межі повноважень та спосіб здійснення, зокрема, заходів державного архітектурно-будівельного контролю визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений ПКМУ №553 від 23.05.2011р. Позивач в обґрунтування позову зазначає, що: припис про усунення виявлених порушень від 21.05.2018р. №32, протокол про адміністративне правопорушення від 18.04.2019р. №30, акт позапланової перевірки від 18.04.2019р. №69 та постанова про адміністративне правопорушення від 22.04.2019р. №30 їй не вручались; 2) закінчення строків притягнення до відповідальності за приписом про усунення виявлених порушень від 21.05.2018р. №32. Проте, 21.05.2018р., на підставі звернення ОСОБА_6 від 27.04.2018р. №Л-187, відділом ДАБК проведено позапланову перевірку та встановлено, що позивач у 2002 року розпочала будівництво прибудови розміром близько 4х7 метрів та 4х6 метрів, без отримання документів, які дають право на виконання будівельних робіт. Готовність об`єкту складає 90%, що є порушенням п.1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». За результатами перевірки складено та вручено позивачу, під особистий підпис, акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 21.05.2018р. №81, протокол про адміністративне правопорушення від 21.05.2018р.№34, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.05.2018р. №31 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.05.2018р. №32, де зазначено про необхідності повідомити відділ ДАБК до 21.07.2018р. про виконання припису. Будь-яких заперечень щодо складених матеріалів позапланової перевірки позивач не висловлювала.

24.05.2018 року, за результатами розгляду матеріалів перевірки складених при проведені перевірки 21.05.2018 року у присутності позивача начальником відділу ДАБК винесено постанову №34 по справі про адміністративне правопорушення в якій зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч.4 ст. 96 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 4250 грн. Заперечення щодо складеної постанови позивач не висловлювала, що підтверджується постановою та копією квитанції про оплату штрафу. Крім того, постанова у встановленому законом порядку не оскаржувалась

Станом на 18.04.2019 року повідомлення від позивача до відділу ДАБК про виконання вказаного припису не надходило. Згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 05.04.2019 року №69, з 05.04.2019 року по 18.04.2019 року відділом ДАБК проводилась перевірка стану виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.05.2018 року №32. За участі позивача 18.04.2019 року відділом ДАБК проведено перевірку, складено та вручено під особистий підпис позивачу акт перевірки від 18.04.2019р. №69, протокол про адміністративне правопорушення від 18.04.2019 року №30 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП згідно яких встановлено, що вимоги припису від 21.05.2018 року №32 не виконано, що є порушенням пп. а, п.З, ч.З, ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.З п.3 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року №553. Будь-яких заперечень щодо складених матеріалів позапланової перевірки позивач не висловлювала. 22.04.2019 року за результатами розгляду матеріалів перевірки складених при проведені перевірки 18.04.2019 року у присутності позивача в.о. начальника відділу ДАБК винесено постанову №30 по справі про адміністративне правопорушення, в якій зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн. Заперечення щодо складеної постанови позивач не висловлювала. Також, твердження позивача про те, що вона отримала матеріали перевірки лише 14.05.2019 року під час ознайомлення з матеріалами справи є неправдивим та спростовується матеріалами перевірки від 21.05.2018 року, 18.04.2019 року та її заявою на ознайомлення з матеріалами справи від 13.05.2019 року №Л-49 де містяться відповідні підписи позивача. Крім того, позивач в обгрунтування свого позову вказує на порушення відділом ДАБК строків притягнення до адміністративної відповідальності визначених ст. 38 КУпАП. Проте, згідно ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Відповідно п.7 «Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю» затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року №553, підставою проведення позапланової перевірки, є перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю. Статтею 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. Згідно п. 5 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого ПКМУ від 23.05.2011р. №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійсняється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Тому, відділ ДАБК може встановити факт виконання або не виконання припису лише шляхом проведення позапланової перевірки. Зважаючи на те, що відділом ДАБК лише 18.04.2019 року проведено позапланову перевірку та встановлено факт не виконання позивачем припису про усунення порушень від 21.05.2018 року №32, а постанова по справі про адміністративне правопорушення від 22.04.2019 року №30 винесена у відповідності до вимог чинного законодавства, без порушення строків притягнення до адміністративної відповідальності. Також, позивач зазначає, що її протизаконно було двічі притягнуто до відповідальності за одне і теж правопорушення. Але постановою у справі про адміністративне правопорушення від 24.05.2018 року №34 позивача притягнуто до відповідальності за ч.4 ст. 96 КУпАП, а саме за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта. Вказану постанову позивач отримала, не оскаржувала, заперечень не висловлювала та штраф сплатила добровільно. 22.09.2019 року за результатами розгляду матеріалів перевірки складених при проведені перевірки 11.09.2018 року в.о. начальника відділу ДАБК винесено постанову №30 по справі про адміністративне правопорушення, в якій зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн. Згідно ст. 188-42 КУпАП, невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (5100 грн. - 6800грн). Вказану постанову позивач отримала та заперечень не висловлювала. Тобто, позивач була притягнута до відповідальності за різні адміністративні правопорушення, відповідальність за які передбачена різними статтями КУпАП, тому твердження позивача є безпідставними та направлені на зловживання своїм правом. Крім того позивач зазначає, що при винесені постанови від 22.04.2019 року №30 зазначені не вірні норми які порушив позивач, а саме п.З ч.З ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.З п.11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого ПКМУ від 23.05.2011р. №553. Проте, форми документів які складаються при здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю затверджені наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово- комунального господарства України від 15.05.2012р. (у редакції наказу від 20.12.2018р. №361), зокрема, акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу нагляду; (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Так, в розділі VI питання щодо проведення заходу державного нагляду (контролю), пункт 6 інші питання, підпункт 6.2 вимоги раніше виданого припису про усунення порушення вимог містобудівного законодавства, в колонці нормативне обґрунтування зазначено п.З ч.З ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.З п.11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року №553. Тому вказана претензія щодо відділу ДАБК є безпідставною. Одночасно, позивач зазначає, що Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-УІ від 17.02.2011 року та «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року №553, на момент проведення будівельних робіт у 2002-2003 роках не діяв. Так, 21.05.2018 року відділом ДАБК проведено позапланову перевірку та встановлено, що позивач у 2002 році розпочала будівництво прибудови розміром близько 4х7 метрів та 4х6 метрів без отримання документів, які дають право на виконання будівельних робіт. Готовність об`єкту складає 90%. Вказане є порушенням п.1 ч.І ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». На час проведення перевірки об`єкт перевірки перебував в стані будівництва, дозвільні документи у позивача були відсутні, та відповідне порушення підпадало під дію Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VІ від 17.02.2011 року та «Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого ПКМУ від 23.05.2011р. №553. Вказаний об`єкт не був завершений будівництвом, що мало бути підтверджено прийняттям його в експлуатацію. За результатами вказаної перевірки складено та вручено позивачу під особистий підпис акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 21.05.2018 року №81, протокол про адміністративне правопорушення від 21.05.2018 року №34, припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.05.2018 року №32, де зазначено про необхідності повідомити відділ ДАБК до 21.07.2018 року про виконання припису. Будь-яких заперечень щодо складених матеріалів позапланової перевірки позивач не висловлювала. Доводи позивача щодо завершення будівництвом об`єктів перевірки в 2003 році спростовуються поданим ОСОБА_1 24.05.2018 року повідомлення до відділу ДАБК щодо зупинення будівельних робіт та виконання припису про зупинення будівельних робіт від 21.05.2018 року № 31 є необгрунтованими.

У відповіді на відзив позивачка зазначила, що розгляд справи про притягнення позивачки до відповідальності відбувся у її відсутність, жодних повідомлень про дату розгляду справи позивачка не отримувала, жодних доказів того, що позивачка була належним чином повідомлена про розгляд справи про адміністративне правопорушення, відповідачем не надано. Також позивачці її права не роз`яснювались, порушено вимоги ст.268 КУпАП про те, що розгляд справи має відбуватись у присутності особи, їй роз`яснюються її права та обов`язки.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, прийнявши до уваги відзив на позовну заяву, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі-Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553), Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04. 2007 № 877-V (далі-Закон № 877-V).

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з абзацом 3 частини 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 1 частини 3 статті 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів.

Пунктом 1 Порядку №533 визначено, що цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Статею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справі про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено.

ОСОБА_1 згідно договору купівлі - продажу частини будинку від 28.05.1999 року, посвідченого приватним нотаріусом Уманського міського нотаріального округу Кучер О.І., являється власником 11/40 частин будинку АДРЕСА_1 . З метою покращення умов проживання, позивачка за власні кошти виконала капітальний ремонт своєї частини будинку, в ході якого у травні 2007 року здійснила добудову кухні, коридору, ванни і туалету із збільшенням розмірів своєї частини будинку. Будівництво добудови завершено у 2003 році та використовується позивачкою і членами родини за призначенням.

21.05.2018 року за результатами позапланової перевірки на « Будівництво будівель за адресою АДРЕСА_1 » , де встановлено, що ОСОБА_1 у 2002 році розпочала будівництво прибудови розмірами близько 4м на 6м та прибудови 4м на 7м без дотримання дозвільних документів на будівництво, відділом державного архітектурно - будівельного контролю винесено припис про подачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт або демонтування самочинно збудованих об`єктів до 21.07.2018 року.

24.05.2018 року, за результатами розгляду матеріалів перевірки складених при проведені перевірки 21.05.2018 року у присутності позивача начальником відділу ДАБК винесено постанову №34 по справі про адміністративне правопорушення в якій зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена ч.4 ст. 96 КУпАП та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 250 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 4250 грн., який позивачем було сплачено.

Згідно направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 05.04.2019 року №69, з 05.04.2019 року по 18.04.2019 року відділом ДАБК проводилась перевірка стану виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.05.2018 року №32. 18.04.2019 року за участю позивача відділом ДАБК проведено перевірку, складено та вручено під особистий підпис позивачу акт перевірки від 18.04.2019р. №69, протокол про адміністративне правопорушення від 18.04.2019 року №30 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП згідно яких встановлено, що вимоги припису від 21.05.2018 року №32 не виконано, що є порушенням пп. а, п.З, ч.З, ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пп.З п.3 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого ПКМУ від 23.05.2011 року №553.

Згідно постанови №30 від 22.04.2019 року в.о. начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Р . Д. ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення ( не виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №32 від 21.05.2018р. ) передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП. Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 грн.

В постанові зазначено, що при проведенні позапланової перевірки 21.05.2018 року встановлено, що за адресою АДРЕСА_1, ОСОБА_1 провела роботи по будівництву прибудов до частини житлового будинку розмірами 4м.х6м та 4м.х7м. без отримання дозвільних документів. Було складено протокол про адміністративне правопорушення та видано припис №32 про усунення порушення вимог законодавства з терміном виконання до 21.07.2018 року. Станом на 18.04.2019 року припис №32 про усунення порушення вимог законодавства від 21.05.2018 року не виконано.

Крім того, судом встановлено, що при складанні протоколу №30 про адміністративне правопорушення від 18.04.2019 року, позивачу роз`яснені права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП та про розгляд адміністративної справи за ч.1 ст.188-42 КУпАП.

При винесенні оскаржуваної постанови враховано всі обставини, що мають значення для прийняття об`єктивного та законного рішення по справі, виконано вимоги ст.268 КУпАП, адже згідно відомостей, які містить оскаржувана постанова, ОСОБА_1 брала участь у розгляді справи, що не позбавлено скаржника можливості надати докази, скористатись правовою допомогою під час розгляду даної справи про адміністративне правопорушення.

У відповідності до ч.2 ст.77 КАСУ - в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд вважає, що відповідач здійснював свою діяльність згідно Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядоку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого ПКМУ №553 від 23.05.2011р. та правомірно виніс постанову про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Виходячи з вище наведених фактів, враховуючи матеріали справи, суд дійшов до висновку, що позов задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 90, 241-246, 262, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до виконуючого обов`язки начальника відділу державного архітектурно - будівельного контролю Уманської міської ради Шпильового Ростислава Дмитровича про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за адміністративне правопорушення - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 10 днів з дня складення в повному обсязі до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий суддя В.Л. Гудзенко