Справа № 186/978/19
Суддя: Кривошея С. С.
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 186/978/19
Провадження №2-а/0186/11/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Кривошея С.С. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора сектору реагування патрульної поліції Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу,

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з адміністративною позовною заявою до інспектора сектору реагування патрульної поліції Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 09 червня 2019 року у Новомосковському районі Дніпропетровської області, він був зупинений інспектором ПП УПП в Дніпропетровській області та відносно нього останнім було складено протокол про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.121 КУпАП та вилучено посвідчення водія. На запитання, чому протокол складається за ч.4 ст.121 КУпАП, інспектором було повідомлено, що у базі є відомості про те, що 12 грудня 2018 року його було притягнуто до адміністративної відповідальності постановою інспектора СРПП Першотравенського ВП Хрипка І.М. за ч.1 ст.121 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн. Про існування вищезазначеної постанови, йому нічого не було відомо. Наскільки він пам`ятає, взимку 2018 року його дійсно було зупинено працівниками поліції у місті Першотравенську, Дніпропетровської області, та останніми було зроблено усне зауваження за те, що у нього на автомобілі встановлені короткі бризковики. Після чого, працівник поліції його відпустив, жодної постанови останній не складав.

Постанову у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.121 КУпАП позивач вважає незаконною та прийнятою без дослідження всіх обставин у справі, так як, остання була прийнята за його відсутності, що зробило неможливим виконання вимог ст.245 КУпАП щодо всебічно, повного і об`єктивного з`ясування усіх обставин справи.

Просить суд скасувати постанову серія №937051 інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції Хрипка І.М. про накладення на нього адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00 грн.

Відповідач не погодившись з позовними вимогами, надав відзив на позовну заяву відповідно до якого, вважає, що притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення ним правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП є законним, обґрунтованим та доведеним, а постанова про накладення адміністративного правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДПО18 №937051 від 12 грудня 2018 року не підлягає скасуванню з наступних підстав.

Так, 12 грудня 2018 року під час патрулювання району обслуговування по вулиці Кобзаря, міста Першотравенська, Дніпропетровської області, інспектори сектору реагування патрульної поліції зупинили транспортний засіб марки ВАЗ, д/н НОМЕР_1 , у якого були відсутній передбачений конструкцією захисні бризковики. Після чого, водій був зупинений згідно ст.35 ЗУ «Про Національну поліцію України». Водієм виявився ОСОБА_1 , якому було повідомлено, що він порушив п.31.4.7(е) ПДР України, так як він усвідомлював, що у нього відсутні дані пристрої, але все одно продовжував рух, але ПДР України передбачає, що рух без цих елементів заборонений. Даному водію було запропоновано виправити дані недоліки на місці вчинення, або стосовно нього буде проведене розбирання про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП. Водій ОСОБА_1 свою провину навпаки не визнав, та почав сперечатись з поліцією, що йому взагалі не цікаві дані питання, йому потрібно їхати по справах та при початку розгляду справи, він відмовився заслухувати свої права згідно ст.268 КУпАП, повідоми, що йому це не цікаво та після процесуального складання постанови письмово відмовився ставити на ній підпис про отримання копії постанови. Даному громадянину було повідомлено, що без копії постанови, він не зможе оскаржити її у суді або в іншому порядку, але водію було всеодно.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом, відносно позивача інспектором СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем 12 грудня 2018 року було винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ДПО18 № 937051, згідно якої, 12 грудня 2018 року о 04 годині 00 хвилин, водій ОСОБА_1 , керував автомобілем «ВАЗ-21013» д/н НОМЕР_1 , у якого в темну пору доби, був неосвітлений державний номерний знак, чим порушив п.2.9(в) ПДР України, та були відсутні передбачені конструкцією транспортного засобу бризковики, чим порушив п.31.4.7 (е) ПДР України. На підставі даних порушень позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн.

Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно зі ст. 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено критерії, якими керується адміністративний суд при перевірці рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Диспозиція частини 1 статті 121 КУпАП передбачає відповідальність водіїв за керування транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів

Відповідно до ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З останньої норми вбачається, що законодавець встановлює презумпцію вини суб`єкта владних повноважень, рішення, дії чи бездіяльність якого оскаржується.

Повідомлені позивачем обставини справи про рішення, дії чи бездіяльність відповідача - суб`єкта владних повноважень відповідають дійсності, доки відповідач не спростує їх.

Пунктом 31.4.7 «е» ПДР передбачено, що забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам: відсутній передбачений конструкцією бампер або задній захисний пристрій, грязезахисні фартухи і бризковики.

Отже вказана норма передбачає заборону експлуатації транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам зокрема відсутністю, передбачених конструкцією бризковиків.

Статтею 40 Закону України «Про національну поліцію» передбачено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото - і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото - і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою:

1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб;

2) забезпечення дотримання Правил дорожнього руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно зі ст. 248 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

За змістом ч. 1 ст. 249 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито, крім справ про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та випадків, коли це суперечить інтересам охорони державної таємниці.

Стаття 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:

1)чи належить до його компетенції розгляд даної справи;

2)чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

3)чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

4)чи витребувано необхідні додаткові матеріали;

5)чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Порядок розгляду справ про притягнення особи до адміністративної відповідальності передбачений також Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженою Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 листопада 2015 року №1376, відповідно до розділу ІV якої розгляд справ про адміністративні правопорушення здійснюють уповноважені посадові особи органів поліції відповідно до статті 222 КУпАП.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення або місцем проживання правопорушника відповідно до статті 276 КУпАП у строки, визначені статтею 277 КУпАП.

Уповноважена посадова особа, яка розглядає справу про адміністративне правопорушення, відповідно до статті 280 КУпАП зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правомірного вирішення справи.

Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, уповноважена посадова особа органу поліції відповідно до статті 283 КУпАП виносить постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 14 «Про практику застосування судами України законодавства по справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху і експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови повинен відповідати вимогам, передбаченим ст. ст. 283 і 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення. В ній повинні бути докази, на яких базується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, і вказані мотиви не взяття до уваги інших доказів, на які посилається правопорушник чи висловлені останнім доводи.

Згідно з ч.5 ст.77 КАС України якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Які докази відповідачем були враховані при встановлені вини позивача в порушенні п.31.4.7(е) Правил дорожнього руху, та застосування адміністративного стягнення, в тексті постанови не зазначено, і такі не повідомлені відповідачем суду.

Крім того, відповідач не скористався своїм правом та не надав запису з нагрудної камери (відеореєстратора) та фотоматеріалів, які б давали суду можливість встановити виконання чи невиконання позивачем вимог п.31.4.7(е) Правил дорожнього руху.

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

При цьому провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачяться на її користь.

Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 12 грудня 2018 року серії ДПО18 №937051, про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.121 КУпАП, є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У зв`язку з частковим скасуванням постанови про накладення адміністративного стягнення від 12 грудня 2018 року вважати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.121 КУпАП до якого застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.9, 14, 77, 122, 123, 243, 246, 286 Кодексу адміністративного судочинства України, - суддя

В И Р І Ш И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора сектору реагування патрульної поліції Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області Хрипка Ігоря Миколайовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу задовольнити.

Скасувати постанову серії ДПО18 №937051 від 12 грудня 2018 року, винесену інспектором СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в частині визнання останнього винним у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст.121 КУпАП, вважати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.121 КУпАП, до якого застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.121 КУпАП закрити.

Витрати по сплаті судового збору віднести за рахунок держави.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Третього апеляційного адміністративного суду через Першотравенський міський суд Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: С.С. Кривошея.