Справа № 640/16390/19
Суддя: Смолій І.В.
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 вересня 2019 року м. Київ № 640/16390/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Смолій І.В., розглянувши матеріали позовної заяви з додатками ФОП ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до ДФС України (04053, м. Київ. Львівська площа, буд.8) про визнання протиправними та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки), рішення про результати розгляду скарги,

В С Т А Н О В И В:

З позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ФОП ОСОБА_2 (далі - позивач) до ДФС України, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу ГУ ДФС у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019 №Ф-223547-17,

- визнати протиправним та скасувати рішення ДФС України про результати розгляду скарги від 26.07.2019 № 3574216/99-99-11-05-02-25.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з позовної заяви, ОСОБА_2 заявлено дві позовні вимоги: одна майнового характеру (визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019 №Ф-223547-17) та одна немайнового (визнання протиправним та скасування рішення про результати розгляду скарги від 26.07.2019 № 3574216/99-99-11-05-02-25).

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", за подання позову до адміністративного суду немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1921 гривня.

З урахуванням розміру позовних вимог та встановленого Законом України від 23.11.2018 №2629-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, позивачеві за подання до суду даного позову необхідно сплатити 768,40 грн за майнову вимогу та 1921,00 грн за немайнову вимогу.

Отже, позивачу разом потрібно сплатити 2689, 40 грн.

Згідно Акту Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.08.19 №1969 під час розкриття конверта (пакета), не виявилося вказаних у додатку документів, а саме: квитанції про сплату судового збору за подання позову.

Отже, в порушення наведених правових норм позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.

Відповідно до п.4 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Як вбачається з позовних вимог, позивачем заявлено позовні вимоги до Головного управління ДФС у м. Києві. Однак, у позовній заяві позивачем визначено як відповідача лише ДФС України.

Згідно частини 1 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Таким чином, позивачем на додано документів, зокрема примірника позовної заяви з додатками для вручення відповідачеві - ГУ ДФС у м. Києві.

Згідно з частиною п`ятою статті 94 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Надані додатки до позовної заяви не засвідчені належним чином, зокрема, відповідно до Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003 Національного стандарту України, Державної уніфікованої системи документації, які затверджені наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 р. №55 (далі - ДСТУ).

Відповідно до підпункту 4.1 пункту 4 та підпункту 5.27 пункту 5 ДСТУ відмітка про засвідчення копії документа оформляється шляхом проставляння на копії документа "Згідно з оригіналом", зазначення назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії.

Таким чином, у випадку коли позивачем не були подані оригінали документів, вказані в позовній заяві як додатки, позивачу необхідно подати завірені належним чином копії таких документів.

Як вбачається з матеріалів справи, у додатках до позовної заяви перелічені наступні документи: копія вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019 №Ф-223547-17, копія скарги щодо скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019 №Ф-223547-17, яких не виявилось під час розкриття конверта (пакета), що підтверджується Актом Окружного адміністративного суду міста Києва 30.08.19 №1969.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладене, суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для залишення позовної заяви без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду:

- уточнення позовних вимог та/або визначення належних відповідачів у справі;

-примірників позовної заяви з додатками в належній кількості для вручення/направлення відповідачу (відповідачам);

- документу про сплату судового збору;

- додатків, зазначені в Акті 30.08.19 №1969;

- належним чином завірених додатків до позову.

З огляду на зазначене та керуючись статтями 161, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ФОП ОСОБА_2 без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

3. Попередити позивача, що у разі, якщо недоліки, зазначені в ухвалі, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху згідно з частиною 2 статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили з моменту її підписання.

Згідно зі статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя І.В. Смолій