Справа № 280/2404/19
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

26 липня 2019 року Справа № 280/2404/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. розглянув у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія

до Головного управління ДФС у Запорізькій області

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія (надалі позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДФС у Запорізькій області (надалі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 18.04.2019.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що вказане податкове повідомлення-рішення повинно бути скасоване, оскільки висновки відповідача, щодо порушення позивачем вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, а саме: перевищення терміну реєстрації податкових накладних, викладені в акті камеральної перевірки ТОВ Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія, на підставі якого було прийнято оскаржене рішення, є безпідставними та необґрунтованими. Вказує, що за поданими позивачем 02.01.2018 податковими накладними, відповідач не видав та не направив протягом операційного дня квитанції про прийняття їх або не прийняття. Вказані дії безпідставно вчинені відповідачем лише 18.01.2018.

Представником відповідача подано письмовий відзив на адміністративний позов (вх. №25102 від 19.06.2019). Зокрема, зазначає, що згідно з наявною в базі даних ДФС інформацією, камеральною перевіркою було встановлено порушення ТОВ «НВП «Електроіндустрія» термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, що викладено в акті камеральної перевірки від 28.02.2019 №0507/08-01-50-06/37056732. Враховуючи викладене вважає податкове повідомлення-рішення від 18.04.2019 №6 законним, просить відмовити у задоволенні позову.

Ухвалою судді від 27.05.2019 відкрито спрощене провадження у справі та вирішено розглядати справу без виклику сторін.

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Отже, відповідно до вищевказаних приписів КАС України, справу розглянуто судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у межах строку, встановленого ст.258 КАС України.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити повністю виходячи із наступного.

З матеріалів справи судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія (ідентифікаційний код 37056792) зареєстровано як юридичну особу 06.04.2010.

Місцезнаходженням підприємства є: 69037, м.Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 39-а. Основним видом діяльності підприємства є: 43.21 електромонтажні роботи.

28.02.2019 року уповноваженою особою контролюючого органу проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на додану вартість з питань своєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН платника ТОВ Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія за грудень 2017 року, червень 2018 року, про що складено акт від 28.02.2019 №0507/08-01-50-06/37056792 (далі акт перевірки) (а.с.68-69).

Актом встановлено порушення позивачем вимог, встановлених п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, а саме перевищення терміну реєстрації податкової накладної, що підлягає наданню покупцю платнику ПДВ, в Єдиному реєстрі податкових накладних.

На підставі проведеної перевірки, 18.04.2019 контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення № про застосування до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія штрафу у розмірі 24826,87 грн. (а.с.9).

Не погоджуючись із прийнятим рішенням позивач звернувся до суду із цим позовом.

Згідно з абзацем 1 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 цього Кодексу підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абз. 4 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України).

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні та/або розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених відповідно до п. 201.1 ст. 201 та/або п. 192.1 ст. 192 цього Кодексу, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У відповідності до п.120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

Отже, у платника податків на дату виникнення податкових зобов`язань виникає обов`язок скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати останню у Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у відповідних податкових накладних та/або розрахунках коригування.

Судом встановлено, що позивачем як постачальником (продавцем) було виписано на адресу контрагента податкові накладні :

№284 від 30.12.2017 сума ПДВ 10691,73 грн.

№277 від 30. 12.2017 сума ПДВ 15073,62 грн.

№282 від 30.12.2017 сума ПДВ 483,33 грн.

№280 від 29.12.2017 сума ПДВ 12969,57 грн.

№281 від 30.12.2017 сума ПДВ 13436,33 грн.

№283 від 28.12.2017 сума ПДВ 151 178,69 грн.

№278 від 29.12.2017 сума ПДВ 333,33 грн.

№279 від 30.12.2017 сума ПДВ 9568,93 грн.

№296 від 27.06.2018 сума ПДВ 8633,33 грн.

При цьому, позивач 02.01.2018 о 13:45 год. здійснив подання вказаних податкових накладних для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у визначеному документообігу порядку.

Згідно з текстами квитанцій про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, «Документ прийнятий», однак лише 18.01.2018.

Отже, на думку відповідача реєстрація їх з порушенням терміну реєстрації відбулася з вини позивача.

Водночас, судом встановлено, що 19.08.2011 року між органом фіскальної служби - Державною податковою інспекцією у Ленінському районі м.Запоріжжя з однієї сторони, і платником податків ТОВ Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія з іншої, було укладено договір №1429 про визнання податкових документів, поданих платником податків в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису до органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку або на електронних носіях, як оригіналу.

Відповідно до п. 3.1 Договору №1429 про визнання електронних документів передбачено обов`язок органу ДФС забезпечити приймання податкових документів в електронному вигляді Платника податків у термін, визначений законодавством для податкових документів в паперовому вигляді, та їх комп`ютерну обробку.

У своєму відзиві відповідач не надає жодних пояснень щодо реєстрації кожної з поданих позивачем 02.01.2018 о 13:45 год. податкових накладних, а також не пояснює причини їх реєстрації лише 18.01.2018. Відповідач обмежився лише посиланням на результати камеральної перевірки, що відображені в Акті від 28.02.2019 №0507/08-01-50-06/37056792.

Суд зазначає, що реєстрація податкових накладених та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.12.2010 № 1246 (далі за текстом - Порядок № 1246).

Пунктом 3 Порядку №1246 (в редакції чинній на момент виникнення правовідносин) встановлено, що операційний день триває з 0 до 23-ї години.

Згідно з п.13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Відповідно до п.14 Порядку № 1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Згідно з п.15 Порядку № 1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Крім того, згідно з п.2 Розділу 1 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 (далі за текстом - Порядок №557) перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання.

Згідно п.11 Розділу 2 Порядку № 557 перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Отже, перша квитанція при здійсненні реєстрації податкових накладних підтверджує час направлення відповідної податкової накладеної для реєстрації в ЄРПН.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що позивач надіслав податкові накладні сформовані без помилок, оскільки іншого відповідачем не доведено, а тому орган ДФС не мав підстав для неприйняття зазначених податкових накладних позивача, а натомість мав виконати свій обов`язок, визначений п. 3.1 Договору, тобто забезпечити приймання податкових накладних.

За таких обставин, суд вважає, що порушення терміну реєстрації податкових накладних позивача виникло в наслідок несвоєчасного їх прийняття органом ДФС, тому застосування відповідачем фінансових санкцій до позивача у розмірі 24826,87. є помилковим, а прийняте ним податкове повідомлення-рішення від 18 квітня 2019 року № є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Зазначений обов`язок відповідач не виконав, правомірність оскарженого податкового повідомлення-рішення не довів.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст.ст. 2, 9, 77, 78, 90, 139, 243 - 246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Запорізькій області № від 18 квітня 2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Запорізькій області (місцезнаходження: 69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166 ідентифікаційний код ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Електроіндустрія (69037, м.Запоріжжя, вул. Незалежної України, б.39-а, ) судові витрати у розмірі 1921 грн. 00 коп.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя Н.В. Стрельнікова