Справа № 160/8443/19
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 вересня 2019 року Справа 160/8443/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Прудник Сергій Володимирович, перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю Кривбасміталстіл про підтвердження обґрунтованості умовного арешту коштів на рахунках платника податків,-

ВСТАНОВИВ:

02 вересня 2019 року о 15 годині 13 хвилин ГУ ДФС у Дніпропетровській області звернулося до суду із позовною заявою, в якій просило суд підтвердити обґрунтованість умовного арешту коштів на рахунках платника податків ТОВ Кривбасміталстіл ().

Приписами пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтею 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, що повинно також бути застосовано і до статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до вимог статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Так, за приписами пункту 94.6 статті 94 Податкового кодексу України керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу за наявності однієї з обставин, визначених у пункті 94.2 цієї статті, приймає рішення про застосування арешту майна платника податків, яке надсилається: платнику податків з вимогою тимчасово зупинити відчуження його майна; іншим особам, у володінні, розпорядженні або користуванні яких перебуває майно такого платника податків, з вимогою тимчасово зупинити його відчуження.

Арешт коштів на рахунку платника податків здійснюється виключно на підставі рішення суду шляхом звернення контролюючого органу до суду.

Отже, контролюючий орган може звернутись до суду з відповідним позовом про застосування арешту коштів на рахунку платника податків.

Пунктом 94.10 статті 94 Податкового кодексу України передбачено, що арешт на майно може бути накладено рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, обґрунтованість якого протягом 96 годин має бути перевірена судом.

Судом встановлено, що Головне управління Державної фіскальної служби у позовній заяві посилається на рішення в.о. начальника Головного управління Державної фіскальної служби Сікіріна І. від 29.08.2019 року про застосування адміністративного арешту майна платника податків, яким вирішено застосувати умовний адміністративний арешт майна платника податків ТОВ Кривбасміталстіл (), що перебуває (розміщене, зберігається): вул. О. Поля, буд. 14, прим. 14, Центрально-Міський р-н, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50000.

Натомість предметом позову є підтвердження обґрунтованості умовного арешту коштів на рахунках платника податків ТОВ Кривбасміталстіл (), а не майна.

Відповідно до пункту другого частини першої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України провадження у справах за зверненням органів доходів і зборів при здійсненні ними визначених законом повноважень здійснюється на підставі заяви таких органів щодо: підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Згідно частини другої наведеної статті, заява подається до суду першої інстанції протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду, за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом, у письмовій формі та повинна містити:

1) найменування адміністративного суду;

2) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку заявника;

3) найменування, поштову адресу, а також номер засобу зв`язку, якщо такий відомий, щодо сторони, до якої застосовуються заходи, визначені частиною першою цієї статті;

4) підстави звернення із заявою, обставини, що підтверджуються доказами, та вимоги заявника;

5) перелік документів та інших матеріалів, що додаються;

6) підпис уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень, що скріплюється печаткою.

У разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків (частина 3 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України).

Судом встановлено, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області подано до суду позовну заяву, а не заяву щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків.

Отже, позивачу необхідно подати до суду відповідну заяву щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, оформлену у відповідності до частини другої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, або позовну заяву з належними позовними вимогами.

Також, частина 2 статті 283 КАС України передбачає звернення до суду із заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податку протягом 24 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Таким чином, для звернення органів доходів і зборів до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків положеннями КАС України встановлений особливий порядок.

Рішення про застосування адміністративного арешту майна платника податків ТОВ Кривбасміталстіл () було прийнято 29.08.2019 року о 14 годині 00 хвилин. З даною заявою заявник звернувся до суду 02.09.2019 року о 15 год. 13 хв., тобто у заявника сплинув строк на звернення до суду з заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, передбачений ч. 2 ст. 283 КАС України.

Отже, заявником не дотримано вимоги частини 2 статті 283 КАС України, через що заявник звернувся до суду із позовною заявою про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податку з порушенням 24 годинного строку з моменту встановлення обставин, які зумовили звернення до суду.

Окрім того, у поданій до суду позовній містилось клопотання податкового органу щодо відстрочення сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, яке обґрунтоване наявністю безспірного списання з рахунків заявника, відкритих в ГУ ДКС у Дніпропетровській області, станом на теперішній час, можливості сплатити судовий збір у сім 1921 грн. у позивача не має.

Перевіривши означене клопотання, суд вважає, що в задоволені його слід відмовити, з огляду на таке.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати і єдиною визначальною підставою для правильного вирішення цього питання є майновий стан сторони.

Разом з тим, слід враховувати, що важкий майновий стан сторони входить до предмета доказування і, відповідно, має бути підтверджений належними і допустимими, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, доказами, які в даному випадку позивачем не надані.

Таким чином, для звільнення від сплати судового збору або відстрочення сплати судового збору повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ практику Суду як джерело права.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність достатніх та необхідних правових підстав для відстрочення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви у цій справі.

Слід зазначити, що приписами ч. 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI від 08.07.2011 р. (зі змінами та доповненнями) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Частиною 4 ст. 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2019 рік № 2629-VIII від 23.11.2018 р. передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2019 року становить - 1 921 гривні.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір № 3674-VI за подання адміністративного позову майнового характеру судовий збір справляється:

якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою -1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 921,00 грн., і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 19 210,00 грн.

якщо подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 9 605,00 грн.

За подання адміністративного позову немайнового характеру судовий збір справляється:

якщо подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 921,00 грн.;

якщо подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 768,40 грн.

За змістом вимог Головне управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області просить суд підтвердити обґрунтованість умовного арешту коштів на рахунках платника податків, отже предметом позову є вимога, яка містить немайновий характер, а тому ГУ ДФС у Дніпропетровській області необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн.

Державне мито має бути сплачено за наступними банківськими реквізитами:

Отримувач: УК у Чечелівському р. м. Дніпра/Чечел.р./22030101;

Код ЄДРПОУ (отримувача): 37989253;

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

Код банку отримувача (МФО): 899998;

Рахунок отримувача: 4014;

Код класифікації доходів бюджету: 22030101.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам статті 161, 283 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини 3 статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України, невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Керуючись ст. ст. 133, 160-161, 169, 243, 248, 283 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору за подання до суду позовної заяви - відмовити.

Позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області до товариства з обмеженою відповідальністю Кривбасміталстіл про підтвердження обґрунтованості умовного арешту коштів на рахунках платника податків - залишити без руху.

Заявнику надати строк для усунення недоліків заяви до 15 год. 00 хв. 03 вересня 2019 року, шляхом надання до суду: відповідну заяву щодо підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, оформлену у відповідності до частини другої статті 283 Кодексу адміністративного судочинства України; заяви та документального обґрунтування, поважності порушення строку звернення до суду із позовною заявою про підтвердження обґрунтованості умовного арешту платника податків, оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі у розмірі 1921,00 грн., сплаченого на реквізити: одержувач - УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код за , розрахунковий рахунок 4014, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С. В. Прудник