Справа № 489/2064/19
Суддя: Коваленко І. В.
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

справа № 489/2064/19
провадження №2-ар/489/1/19
УХВАЛА

Іменем України

04 вересня 2019 року м. Миколаїв

Ленінський районний суд міста Миколаєва у складі:

головуючого судді Коваленка І.В.,

секретаря судового засідання Буряченка Д.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Гузовського Дмитра Володимировича, третя особа - Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ДП18 № 040709 від 02.04.2019.

Рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва від 20.08.2019 у задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження відмовлено.

02.09.2019 позивач звернувся до суду із заявою про роз`яснення вказаного судового рішення.

Обґрунтовуючи заяву позивач вказує, що в рішенні зазначено, що «порушення» приладом «Трукам» зафіксоване в «неавтоматичному режимі». На цьому ж наполягав і позивач. В рішенні судом докладно роз`яснено правомірність та законність застосування вищезгаданого приладу, але суд оминув той факт, що прилад використовувався в ручному режимі. У зв`язку із цим, позивач просить суд вказати правову норму на яку він спирався при винесенні рішення щодо законності застосування приладу «Трукам» в неавтоматичному режимі.

Крім того зазначає, шо в обґрунтуванні рішення, в частині відсутності необхідності складання поліцейським протоколу, суд вказав : «Частина 2 статті 258 КУпАП надає право Національній поліції не складати протокол про вчинення адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі». Тому, позивачу є незрозумілим чи вважає суд, що «правопорушення» зафіксовано в автоматичному чи в не в автоматичному режимі?

Також позивач зазначив, що ним до позову були додані фото з місця його руху перед зупинкою поліцейськими, з яких видно, що дорога, по якій він рухався, має дві полоси для руху в кожному напрямку. Крім того, на дорозі зафіксований дорожній знак обмеження швидкості «50», який розміщений тільки з правого узбіччя. Таким чином, розміщення обмежувального знаку прямо протирічить вимогам п. 8.2.1 Правил дорожнього руху, тому водій не може бути притягнутий до відповідальності згідно п.12.10 цих Правил. Теж саме заявляв позивач під час судового засідання. Однак, судом не надано оцінки цим доводам позивача, а тому останній просить прояснити ці обставини.

Також заявник просить роз`яснити яке з двох рішень Ленінського районного суду міста Миколаєва при однакових обставинах справи більш законне та чи не міститися у рішенні по справі № 489/2064/19 дискримінаційних ознак щодо прав позивача на свій захист.

Розглядаючи вказану заяву, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

При цьому, суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим КАС України не містить, а зі змісту приписів статті 254 КАС України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Разом з тим, системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.08.2018 у справі № 826/10935/16.

Згідно пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.05.2013 №7 «Про судове рішення в адміністративній справі» зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Ленінського районного суду міста Миколаєва від 20.08.2019 відмовлено в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 .

В мотивувальній частині вказаного рішення обґрунтовано підстави відмови в позові, а рішення є зрозумілим та таким, що не потребує роз`яснення.

При цьому, суд наголошує, що при роз`ясненні судового рішення суд не може змінювати рішення.

Натомість заявник просить роз`яснити рішення шляхом повторного надання оцінки доводам сторін та поданим доказам, що може зводитись до переоцінки доказів та фактичної зміни змісту рішення суду, що процесуальним законодавством не допускається, але це може бути предметом апеляційного оскарження рішення за відповідною скаргою позивача.

Враховуючи наведе, підстави для роз`яснення рішення відсутні, через що заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 254 КАС України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Ленінського районного суду міста Миколаєва від 20.08.2019 у адмінстративній справі № 489/2064/19, провадження 2а/489/106/19 - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Повний текст ухвали складено 04.09.2019.

Суддя І.В. Коваленко