Справа № 520/6394/19
Суддя: Тітов О.М.
Дата ухвалення: 2019-09-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

05 вересня 2019 р. № 520/6394/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Тітова О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Харківської територіальної організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність», Народного депутата України ОСОБА_3 , Політичної партії «Демократична сокира», Харківської обласної організації Всеукраїнського об`єднання «Свобода» до Харківської міської ради, треті особи - Харківська обласна державна адміністрація, Український інститут національної пам`яті про визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської міської ради, треті особи - Харківська обласна державна адміністрація, Український інститут національної пам`яті в якому просять суд: визнати протиправним та скасувати Рішення Харківської міської ради Харківської області 27 сесія 7 скликання від 19 червня 2019 року №1667/19 "Про розгляд електронної петиції".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.07.2019 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрите спрощене провадження в адміністративній справі відповідно до ст. 262 КАС України.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 було об`єднано в одне провадження адміністративні справи № 520/6394/19, №520/6491/19, №520/6111/19, №520/6656/19, № 520/6230/19.

30.08.2019 року позивачем ОСОБА_1 було подано заяву про відвід судді.

Відповідно до ч. 11 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства, питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

Згідно ч. 4 ст. 40 КАС України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Так, 03.09.2019 року ухвалою Харківського окружного адміністративного суду було зупинено провадження у даній, та заяву передано на розгляд іншому судді.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 05.09.2019 року у задоволенні заяви про відвід було відмовлено, та справу було передано для продовження розгляду.

Таким чином, 05.09.2019 року, після вирішення питання про відвід, провадження у справі було поновлено.

В обґрунтування своїх позовних заяв позивачами було зазначено, що приймаючи оскаржуване рішення відповідачем було порушено діюче законодавство України. Розгляд питання про перейменування відповідних об`єктів топоніміки здійснено відповідачем не в порядку, не на підставі та не у спосіб, визначені Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», Законом України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки», з огляду на що підстав для перейменування згідно з вимогами чинного законодавства не було. Крім того, спірне рішення було прийнято всупереч вимогам Закону України «Про місцеве самоврядування» та Закону України «Про доступ до публічної інформації». Відповідно, оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню.

З`ясувавши всі обставини та дослідивши письмові докази по справі, судом було встановлено наступне.

19.06.2019 року Харківською міською радою було прийнято Рішення №1667/19 «Про розгляд електронної петиції», відповідно до якого Харківська міська рада вирішила, разом з іншим, Підтримати електронну петицію № 4563 «Верните харьковчанам историю!»; повернути лінійному об`єкту вулично-дорожньої мережі міста (об`єкту топоніміки міста Харкова), що пролягає від Московського проспекту до проспекту Героїв Сталінграда (N АДРЕСА_1 °96'63" АДРЕСА_2 36°32'10" - N 49°96' АДРЕСА_3 Е 36°31'91" - N 49°96' АДРЕСА_4 °31'84" АДРЕСА_5 N АДРЕСА_1 °95 АДРЕСА_6 '77" АДРЕСА_5 N АДРЕСА_1 °95 АДРЕСА_7 '63" АДРЕСА_8 N АДРЕСА_1 °94 АДРЕСА_9 '34" АДРЕСА_5 N АДРЕСА_1 °94 АДРЕСА_10 '33" АДРЕСА_5 N АДРЕСА_1 ° НОМЕР_1 АДРЕСА_11 ), попередню історичну назву, що діяла з 14.02.1990 по 17.05.2016, - проспект АДРЕСА_12 , так як життя та діяльність ОСОБА_4 пов`язані з опором та вигнанням нацистських окупантів з України та визволенням міста Харкова під час Другої світової війни 1939-1945 років; найменувати лінійний об`єкт вулично-дорожньої мережі міста (об`єкт топоніміки міста Харкова), що пролягає від вулиці Римарської до АДРЕСА_13 (N АДРЕСА_1 °99' АДРЕСА_14 °23'18" АДРЕСА_5 N АДРЕСА_1 °99 АДРЕСА_15 12" АДРЕСА_1 °99 АДРЕСА_16 99 АДРЕСА_17 ; Внести зміни до Реєстру назв урбанонімів м. Харкова, затвердженого рішенням 9 сесії Харківської міської ради 4 скликання від 25.12.2002 «Про затвердження Реєстру назв урбанонімів в м. Харкові" згідно з додатком.

З тексту оскаржуваного рішення вбачається, що Відповідачем була розглянута електронна петиція № 4563 «Верните харьковчанам историю!», що зібрала 5587 голосів на офіційному сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету, та при прийнятті цього рішення, Відповідач керувався статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», з урахуванням положень Закону України «Про звернення громадян», ст.ст. 25, 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», враховуючи протокол Міської комісії з питань топоніміки та охорони історико-культурного середовища від 14.05.2019.

Суд зазначає, що порядок подання та розгляду електронної петиція встановлений Законом України «Про звернення громадян».

Відповідно до ст.23-1 Закону України «Про звернення громадян», порядок розгляду електронної петиції, адресованої Президенту України, Верховній Раді України, Кабінету Міністрів України, органу місцевого самоврядування, визначається відповідно Президентом України, Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, місцевою радою.

Так, Рішенням Харківської міської ради за №44 від 10.02.2016 року було затверджено Порядок з організації роботи з електронними петиціями у Харківський міській раді (далі - Порядок про розгляд петицій).

Згідно з п. 1.1 Порядку про розгляд петицій, порядок з організації роботи з електронними петиціями у Харківський міський раді визначає єдину систему обліку, реєстрації, розгляду електронних петицій.

Разом з тим, пунктом 4.1 цього Порядку передбачено, що після набрання необхідної кількості підписів на підтримку електронної петиції, яка оприлюднена на Офіційному сайті, Департамент у справах інформації та зв`язків з громадськістю Харківської міської ради не пізніше як через три робочих дні розміщує на Офіційному сайті інформацію про початок розгляду петиції.

Відповідно до п. 4.3, після розміщення на Офіційному сайті інформації про початок розгляду електронної петиції Департамент у справах інформації та зв`язків з громадськістю Харківської міської ради протягом робочого дня передає електронну петицію в друкованому вигляді до відділу з питань звернень громадян Департаменту діловодства Харківської міської ради для реєстрації.

Після реєстрації електронна петиція того ж дня подається відділом з питань звернень громадян Департаменту діловодства Харківської міської ради через Службу помічників Харківської міської ради на розгляд міському голові. Міський голова надає доручення щодо розгляду електронної петиції (пункти 6.1 та 6.2 Порядку про розгляд петицій).

Далі, служба помічників Харківської міської ради після визначення міським головою виконавців з розгляду електронної петиції повертає петицію з дорученням до відділу з питань звернень громадян Департаменту діловодства Харківської міської ради не пізніше наступного робочого дня (пункт 7.1 Порядку).

Пунктами 9.1-9.5 Порядку про розгляд петицій передбачено, що виконавець (відповідальний виконавець) здійснює розгляд електронної петиції в строки, зазначені у дорученні. Виконавець здійснює підготовку проекту відповіді на електронну петицію про результати розгляду порушених у ній питань із відповідним обґрунтуванням. Виконавець (відповідальний виконавець) не пізніше строків, зазначених у дорученні міського голови щодо розгляду електронної петиції, направляє через відділ з питань звернень громадян Департаменту діловодства Харківської міської ради до Служби помічників Харківської міської ради проект відповіді на електронну петицію на підпис міському голові.

Після підписання міським головою відповіді на електронну петицію Служба помічників Харківської міської ради передає її до відділу з питань звернень громадян Департаменту діловодства Харківської міської ради для реєстрації та направлення автору (ініціатору) петиції.

Відповідно до п. 10.2 Порядку визначено, що департамент у справах інформації та зв`язків з громадськістю Харківської міської ради не пізніше наступного робочого дня після закінчення розгляду електронної петиції оприлюднює відповідь на електронну петицію на Офіційному сайті.

Крім того, абз. абз. 18, 20 ст. 23-1 Закону України «Про звернення громадян» передбачено, що про підтримку або непідтримку електронної петиції публічно оголошується на офіційному веб-сайті Президентом України - щодо електронної петиції, адресованої Президенту України, Головою Верховної Ради України - щодо електронної петиції, адресованої Верховній Раді України, Прем`єр-міністром України - щодо електронної петиції, адресованої Кабінету Міністрів України, головою відповідної місцевої ради - щодо електронної петиції, адресованої органу місцевого самоврядування.

Відповідь на електронну петицію не пізніше наступного робочого дня після закінчення її розгляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті органу, якому вона була адресована, а також надсилається у письмовому вигляді автору (ініціатору) електронної петиції та відповідному громадському об`єднанню, яке здійснювало збір підписів на підтримку відповідної електронної петиції.

Як було встановлено судом під час розгляду справи, на офіційному сайті Харківської міської ради (https://www.city.kharkov.ua/uk/), розміщено відповідь Харківського міського голови на електронну петицію «Верните харьковчанам историю!», в якій зазначено: «Електронна петиція № 4563 «Верните харьковчанам историю!», що зібрала 5587 голосів на офіційному сайті Харківської міської ради, розглянута. Відповідно до Положення про Міську комісію з питань топоніміки та охорони історико-культурного середовища, затвердженого рішенням 40 сесії Харківської міської ради 6 скликання від 24.06.2015 № 1935/15 «Про затвердження Положення про Міську комісію з питань топоніміки та охорони історико-культурного середовища», питання, порушені в петиції, розглянуті на черговому засіданні цієї комісії 14.05.2019. За результатами розгляду питання комісією було рекомендовано внести згадану ініціативу щодо відновлення найменування проспекту Маршала Жукова на розгляд чергової сесії міської ради (http://petition.city.kharkov.ua/uk/4563.html).

Разом з тим, передостаннім абзацом статті 23-1 Закону України «Про звернення громадян» встановлено, що у разі визнання за доцільне викладені в електронній петиції пропозиції можуть реалізовуватися органом, якому вона адресована, шляхом прийняття з питань, віднесених до його компетенції, відповідного рішення. Президентом України, Кабінетом Міністрів України, народними депутатами України за результатами розгляду електронної петиції можуть розроблятися та вноситися в установленому порядку на розгляд Верховної Ради України законопроекти, спрямовані на вирішення порушених у петиції питань.

Таким чином, у відповідності до положень Закону України «Про звернення громадян» та Порядку з організації роботи з електронними петиціями у Харківський міській раді, відповідь на вищезазначену петицію була оприлюднена та в ній було зазначено, що ініціатива про відновлення найменування проспекту Маршала Жукова буде внесена на розгляд чергової сесії міської ради.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що діючим законодавством не встановлено іншого порядку розгляду електронних петиції органом місцевого самоврядування.

Згідно до ч. 8 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування», сесія ради скликається для розгляду електронної петиції, що набрала необхідну кількість підписів, протягом строку, встановленого для її розгляду.

Однак, окремого порядку розгляду електронних петицій саме на сесії міської ради ані Законом України «Про місцеве самоврядування», ані Законом України «Про звернення громадян» не встановлено, що, у свою чергу, дає підстави зробити висновок про те, що міська рада, у разі визнання за доцільне, може реалізовувати пропозиції, які викладені в електронній петиції, шляхом прийняття відповідних рішень в межах своїх повноважень та виключно в порядку, який встановлений Законом України «Про місцеве самоврядування».

Відповідно до п.41 ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування» виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами.

Частиною першою статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Суд зазначає, що підстави та порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначається Законом України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій».

Відповідно до частин першої, п`ятої статті 3 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» імена фізичних осіб присвоюються з метою увічнення пам`яті про осіб, які: 1) внесли вагомий вклад у боротьбу за незалежність, розбудову Української держави, підтримання міжнародного миру і безпеки, зміцнення міжнародного авторитету України; 2) здійснили героїчний вчинок, звершення в ім`я Батьківщини; 3) зробили значний особистий внесок у розвиток науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя. Імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу. Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною третьою статті 4 вказаного Закону, у цьому Законі під об`єктами права власності також розуміються, зокрема, сквери, бульвари, вулиці, провулки, АДРЕСА_18 проїзди, проспекти, площі, майдани, набережні, мости.

Відповідно до ч.5 ст. 3 цього Закону, імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій присвоюються юридичним особам та об`єктам права власності лише після проведення громадського обговорення та за згодою відповідного трудового колективу.

Статтею 11 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» встановлено, що зміна, відмова від присвоєного юридичній особі та/або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або збереження за правонаступником присвоєного імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі припинення юридичної особи, якій присвоєно ім`я фізичної особи, ювілейну та святкову дату, назву і дату історичної події, а також передання всього її майна, прав та обов`язків іншим юридичним особам здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події. У поданні про зміну, відмову від присвоєних імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події або їх збереження обов`язково зазначається обґрунтування. Зміна імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події, присвоєних юридичним особам та об`єктам права власності, здійснюється лише після проведення громадського обговорення.

В свою чергу, відповідно до частин першої, другої статті 6 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події - письмовий документ, що містить пропозицію про присвоєння конкретно визначеній юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та вноситься на розгляд суб`єктів, уповноважених присвоювати імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій. Подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події повинно містити: 1) найменування суб`єкта, якому вноситься таке подання (стаття 8 цього Закону); 2) найменування суб`єкта, який підготував подання, із зазначенням його місцезнаходження (стаття 7 цього Закону); 3) зміст порушеного питання та обґрунтування необхідності присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події із зазначенням підстав та умов присвоєння відповідно імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події згідно з підставами та умовами, визначеними у статті 3 цього Закону. До подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються: 1) інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності; 2) розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події; 3) узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Згідно з пунктом 7 частини першої статті 8 названого Закону імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності присвоюють сільські, селищні, міські ради - юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

Пунктом 7 частини першої статті 7 Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» передбачено, що подання про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події готується у разі присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам - сільським, селищним, міським головою.

З аналізу змісту вказаних норм вбачається, що до виключних повноважень виконавчих органів, зокрема, міських рад належить, зокрема, перейменування, у тому числі проспектів, розташованих на території відповідного населеного пункту, в той час як виключно на пленарних засіданнях міської ради вирішується питання прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених законами.

Разом з тим, зміна присвоєного об`єкту права власності (проспекту) імені фізичної особи здійснюється в такому самому порядку, як і присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події.

Суд не приймає до уваги посилання відповідача на положення Закону України «Про географічні назви» як на правомірну підставу повернення окремим географічним об`єктам їхніх історичних назв з огляду на наступне.

Відповідно до статті 3 названого Закону його дія поширюється на регулювання відносин та діяльності, пов`язаних із встановленням назв географічних об`єктів, унормуванням, обліком, реєстрацією, використанням та збереженням назв географічних об`єктів, що знаходяться на території України, континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони, а також назв географічних об`єктів Землі, відкритих українськими дослідниками і вченими, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також Закон регулює відносини щодо використання в Україні назв географічних об`єктів, що знаходяться на території інших держав, а також географічних об`єктів Землі, на які не поширюються суверенітет та юрисдикція будь-якої держави.

Статтею 1 Закону України «Про географічні назви» передбачено, що географічні назви - власні назви географічних об`єктів, що застосовуються для їх розпізнавання та встановлення відмінності від інших об`єктів; географічні об`єкти - цілісні і відносно стабільні утворення Землі природного або антропогенного походження, що існують або існували в минулому і характеризуються певним місцеположенням: орографічні - материки, гори, хребти, скелі, ущелини, льодовики, рівнини, низовини, яри, балки, острови, коси, вулкани, печери тощо; гідрографічні - океани, моря, затоки, протоки, лимани, озера, болота, водосховища, річки, канали тощо; адміністративно-територіальні - держави, автономні території, області, райони, міста, селища, села тощо; соціально-економічні - залізничні станції, роз`їзди, порти, пристані, аеропорти тощо; природно-заповідні - природні парки, заповідники, заказники, заповідні урочища та інші подібні об`єкти.

Тобто, Закон України «Про географічні назви» не регулює спірні правовідносини (перейменування проспектів, які не відносяться до географічних об`єктів), а відтак не підлягає застосуванню.

Таким чином, при вирішенні питання щодо найменування об`єкту права власності, в даному випадку - проспекту, орган місцевого самоврядування повинен керуватись положеннями Закону України «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій», з дотримуванням відповідних процедур, які зазначений Закон встановлює.

Перевіривши фактичні обставини по справі та докази, які були надані сторонами, судом було встановлено, що відповідачем, при прийнятті оскаржуваного рішення, було не дотримано положень вищезазначеного Закону щодо проведення громадського обговорення з питань присвоєння проспекту у місті Харкові імені фізичної особи.

Відповідно до ч.2 ст. 59 ЗУ «Про місцеве самоврядування», рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно ч. 11 ст. 59 цього Закону, акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Частиною 3 статті 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» встановлено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Відповідно до ч.1 ст. 38 Регламенту, рішення міської ради приймаються після їх обговорення.

Крім того, п. 2.1 ст. 36 Регламенту Харківської міської ради визначено, що підготовлені проекти рішень міської ради нормативно-правового характеру та проекти рішень міської ради, що підлягають обговоренню, не пізніше як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття оприлюднюються на офіційному сайті Харківської міської ради в мережі Інтернет виконавчими органами міської ради, які відповідають за підготовку зазначених проектів рішень, спільно з КП «Міський інформаційний центр», яке здійснює відповідне технічне забезпечення.

Натомість, всупереч вимогам частини другої статті 77 КАС України, відповідачем не надано суду доказів оприлюднення проекту спірного рішення, як того вимагає Закон України «Про доступ до публічної інформації».

З огляду на те, що проект спірного рішення не був оприлюднений у встановленому законодавством порядку, суд вбачає порушення процедури прийняття спірного рішення.

Аналогічний висновок викладений в Постанові Верховного суду від 21.09.2018 року у справі №337/2530/17.

Згідно з частиною першою, пунктом 2 частини другої статті 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на норми Закону України «Про доступ до публічної інформації», Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Харківської міської ради сьомого скликання, фактичних обставин справи, наданих доказів, суд вважає, що рішення № 1667/19 від 19.06.2016 року Харківської міської ради сьомого скликання «Про розгляд електронної петиції», було прийнято з порушенням порядку та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивачів є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

За таких умов, судовий збір, сплачений позивачами, стягується відповідно до частини першої статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 242-246, 250, 255 КАС України,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , Харківської територіальної організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність», Народного депутата України ОСОБА_3 , Політичної партії «Демократична сокира», Харківської обласної організації Всеукраїнського об`єднання «Свобода» до Харківської міської ради, треті особи - Харківська обласна державна адміністрація, Український інститут національної пам`яті про визнання протиправним та скасування рішення- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Харківської міської ради Харківської області 27 сесія 7 скликання від 19 червня 2019 року №1667/19 "Про розгляд електронної петиції".

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_19 , код НОМЕР_2 ) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім ) грн. 40 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_2 ( АДРЕСА_20 , код НОМЕР_3 ) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім ) грн. 40 коп.

Стягнути на користь Харківської територіальної організації партії «Блок Петра Порошенка «Солідарність» (61022, м.Харків, вул.Сумська, буд.39, код 39740347) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 1921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна ) грн. 00 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_3 ( АДРЕСА_21 , код НОМЕР_4 ) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 768,40 (сімсот шістдесят вісім ) грн. 40 коп.

Стягнути на користь Політичної партії «Демократична сокира» (03022, м.Київ провул. Василя Жуковського, буд.15, к.3, код 43012606) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 1921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна ) грн. 00 коп.

Стягнути на користь Харківської обласної організації Всеукраїнського об`єднання «Свобода» (61022, м.Харків, вул.Чернишевська, буд.59, код 26283202) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської міської ради (61003, м.Харків, майдан Конституції, буд.7, ) судовий збір у розмірі 1921,00 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна ) грн. 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 05.09.2019 року.

Суддя О.М. Тітов