Справа № 340/1110/19
Суддя: Г.М. Момонт
Дата ухвалення: 2019-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2019 року м. Кропивницький Справа №340/1110/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Момонт Г.М., розглянув у в порядку спрощеного провадження (письмове провадження) в м. Кропивницькому адміністративну справу

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс»

до відповідача: Кіровоградської митниці ДФС

про визнання протиправним та скасування рішення і визнання протиправними дій.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс» звернулося з позовом до Кіровоградської митниці ДФС про:

- визнання протиправним та скасування рішення Кіровоградської митниці ДФС «Про коригування митної вартості товарів» від 28.02.2019 р. №UA901000/2019/000131/12;

- визнання протиправними дій Кіровоградської митниці ДФС щодо проведення додаткової перевірки правильності застосування методу визначення митної вартості за ціною договору по МД 28.02.2019 р. №UA901000/2019/000131/12, відбирання зразків змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія на підставі акту №UA901010/2019/001961 «Про взяття проб (зразків) товарів» від 11.02.2019 р. та направлення зразків для проведення експертного дослідження задекларованої змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваним рішенням збільшено митну вартість товарів за контрактом №25/01-19 з 138 245,93 грн. до 574 288,65 грн. Позивач вказує, що ТОВ «Агродар-Україна Плюс» дотримано всіх вимог передбачених ч.2 ст.53 Митного кодексу України щодо подання документів на підтвердження митної вартості товарів, проте митна вартість за декларацією №UA901010.2019.001961 не визнана Кіровоградською митницею ДФС відповідно до рішення «Про коригування митної вартості товарів» від 28.02.2019 р. №UA901000/2019/000131/12 на підставі того, що в поданих до митного оформлення документах неможливо перевірити правильність числових значень окремих складових заявленої вартості товару (інформації щодо затрат на транспортування товару), різниці в строках укладення контракту та рахунку-фактури (який раніше дати укладення контракту), постачальник за даними ДФС є підконтрольним декларанту. Позивач наголошує на тому, що за відсутності в поданих ТОВ «Агродар-Україна Плюс» документах розбіжностей, ознак підробки або всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, у відповідача були відсутні правові підстави вимагати подання додаткових документів, так само як і проводити додаткову перевірку правильності застосування методу визначення митної вартості товару: змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія в пляшках по 5 л. 200 шт., 0,5 л. 1000 шт., 0,25 л. 2000 шт. При цьому, позивач зауважує, що спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками не є підставою відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України для подання додаткових документів. Окрім того, позивач вказує, що в оскаржуваному рішенні не зазначено, який вплив декларант ТОВ «Агродар-Україна Плюс» мало на постачальника «Kovalska 7 sp.zo.j», а тому слід вважати, що так звана підконтрольність жодним чином не вплинула на умови поставки товару за контрактом №25/01-19. Позивач зазначає, що приймаючи оскаржуване рішення та застосовуючи другорядні методи визначення митної вартості товару Кіровоградська митниця ДФС посилається на МД від 20.12.2018 р. №UA400020/2018/006684 за якою на митну територію України ввезено гарбузову олію з Австрії, при цьому, вартість на зазначений товар визначена не за першим методом, а за резервним, тобто митну вартість збільшено митним органом. Позивач зауважує, що відповідно до висновку експертизи №159 від 22.02.2019 р. у взятих на дослідження зразках неможливо встановити співвідношення олій через відсутність відповідної методики дослідження такого роду продуктів, а переважання гарбузової олії над соняшниковою олією є лише думкою експерта.

Також позивач вказує, що відповідно до акта №UA901010/2019/001961 «Про взяття проб (зразків) товарів від 11.02.2019 р. метою взяття зразків проб товарів є ідентифікація товару, встановлення кількісно-якісного складу, природи походження компонентів у складі продукту з метою перевірки правильності його класифікації та контролю митної вартості, тобто не містить підстави зазначеної у ст.356 Митного кодексу України, а тому, на думку позивача, Кіровоградська митниця ДФС діяла з перевищенням повноважень.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву у якому він заперечив щодо задоволення позову (а.с.57-59). Представник відповідача зазначає, що в поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі дані відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості: неможливо перевірити правильність визначення числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів (інформація щодо затрат на транспортування товарів невідома) згідно умов поставки DAP - Кропивницький; термін укладення зовнішньоекономічного контракту №25/01-19 25.01.2019 р., фактура №01/EXPORT/2019 на поставку продукції датована 23.01.2019 р. (раніше дати укладання договору); за наявною інформацією в органу доходів та зборів, суб`єкти зовнішньоекономічного контракту від 25.01.2019 р. №25/01-19 KOWALSKA 7 SP. ZO.O. PL є підконтрольним ТОВ «Агродар-Україна Плюс» (пов`язані між собою особи). Представник відповідача вказує, що для підтвердження заявленої митної вартості декларанту було запропоновано додатково надати (за наявності) наступні документи: банківські платіжні документи або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару, виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію), однак додаткових документів декларантом для підтвердження заявленої митної вартості та відсутності впливу взаємозалежності осіб на рівень митної вартості товарів не надано. Представник відповідача зазначає, що митна оцінка товару «змішана олія, 80%соняшникової олії, 20% гарбузової олії» проводилася на підставі лабораторних досліджень, з врахуванням, що вміст кислоти С16,0 в складі наданих проб та зразків значно вище, ніж максимальний вміст кислоти С16,0 в соняшниковій олії, тобто в складі проб і зразків переважає гарбузове насіння, а тому зважаючи на встановлену послідовність застосування методів визначення митної вартості, митну вартість товару визначено за резервним методом.

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 08.05.2019 р. позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс» до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення і визнання протиправними дій - залишена без руху (а.с.46).

Ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду від 22.05.2019 р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін (а.с.1-2).

В судовому засіданні 24.06.2019 р. представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги з підстав зазначених у позовній заяві. Представники відповідача заперечили проти задоволення позову з підстав вказаних у відзиві на позовну заяву.

24.06.2019 р. в судовому засіданні оголошено перерву до 18.07.2019 р. на підставі ч.2 ст.223 КАС України для надання представником відповідача доказів (а.с.91-96).

Ухвалою занесеною до протоколу судового засідання від 18.07.2019 р. (а.с.113-114) відмовлено в задоволенні клопотання представника відповідача про зупинення провадження у справі до вирішення справи щодо порушення митних правил №68/90100/19 від 12.03.2019 р. (а.с.100-101).

Відповідно до ухвали занесеної до протоколу судового засідання від 18.07.2019 р. (а.с.113-114) подальший розгляд справи проведено у порядку письмового провадження.

Дослідивши подані позивачем та відповідачем документи і матеріали, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд,

ВСТАНОВИВ:

25 січня 2019 року між ТОВ «Агродар-Україна Плюс» та «Kowalska 7 sp.zo.о» (Польща) укладено контракт №25/01-19 відповідно до умов якого позивачем придбано: змішану олію, 80% соняшникової олії, 20% гарбузової олії, вагою нетто 1000 кг, 200 штук по 5 літрів на суму 820,00 євро; вагою нетто 500 кг, 1000 штук по 0,5 літра на суму 600,00 євро; вагою нетто 500 кг, 2000 штук по 0,25 літра на суму 700,00 євро, а також гарбузове насіння 40 мішків по 25 кг та біг-бег 1000 кг на суму 2400,00 євро (а.с.28-30).

Відповідно до п.3.1 контракту №25/01-19 від 25.01.2019 р. поставка продукції здійснюється автомобільним транспортом Продавця згідно з Інкотермс-2010 на умовах DAP: склад покупця м. Кропивницький (а.с.28).

З метою митного оформлення товару декларантом - ПП «КМТ-Плюс» подано до Кіровоградської митниці ДФС (митний пост «Кіровоград-центральний») вантажну митну декларацію №UA901010/2019/001961 від 08.02.2019 р., у якій задекларовано ввезений товар: змішану олію, 80% соняшникової олії, 20% гарбузової олії, вагою нетто 1000 кг, 200 штук по 5 літрів; вагою нетто 500 кг, 1000 штук по 0,5 літра; вагою нетто 500 кг, 2000 штук по 0,25 літра (товар №1) на суму 2120,00 євро; гарбузове насіння 40 мішків по 25 кг та біг-бег 1000 кг (товар №2) на суму 2400,00 євро (а.с.65-66).

Судом встановлено, що на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості декларантом разом з декларацією форми МД-2 подано до Кіровоградської митниці ДФС пакувальний лист від 28.01.2019 р. (а.с.33, 69), рахунок-фактуру (інвойс) №01/EXPORT/2019 від 23.01.2019 р. (а.с.32, 70), автотранспортну накладну від 28.01.2019 р., фітосанітарний сертифікат №EU/SI/0142592 від 17.01.2019 р. (а.с.71), сертифікат з перевезення №EUR.1.PL/MF/AN 0033394 від 28.01.2019 р. (а.с.31, 72), контракт №25/01-19 від 25.01.2019 р. та доповнення до контракту №1 від 25.01.2019 р. (а.с.28-30, 73-75), висновок фітосанітарної експертизи №ФЛ11/000028-І від 07.02.2019 р. (а.с.27), декларацію виробника від 28.01.2019 р. (а.с.79), технічну довідку №1 від 07.02.2019 р. (а.с.76), копію митної декларації країни відправлення №10PL301010Е0066128 від 29.01.2019 р. (а.с.8-9, 80).

08.02.2019 р. посадовою особою МП «Кіровоград-центральний» проведено митний огляд товару, за результатами якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 08.02.2019 р. (а.с.18). За результатами огляду встановлено, що в транспортному засобі державний номер НОМЕР_1 в вантажному відсіці містяться в пляшках по 5 літрів (в картонних коробках), в пляшках по 0,5 літрів та по 0,25 літрів (обтягнуті плівкою) заповнені рідиною темно-коричневого кольору, масляниста (за документами суміш рослинних олій), та в паперових мішках містяться прозорі поліпропіленові пакетики заповнені насінням гарбузів (без лушпиння зеленого кольору) та один великий поліпропіленовий біг-бег заповнений насінням гарбузів (без лушпиння, зеленого кольору); на пляшках наявне маркування: найменування, кількість, виробник, експортер, імпортер та інше, на пляшках 0,5 та 0,25 л. наявний логотип «Агродар» та зображення гарбуза з написом «Pumpkin seed oil», здійснено фотографування транспортного засобу та вантажу (а.с.18, 107-109).

11.02.2019 р. посадовою особою МП «Кіровоград-центральний» подано начальнику Кіровоградської митниці ДФС лист-звернення для отримання дозволу на відбір проб (зразків) товару у якому як підстава для проведення досліджень (аналізів, експертиз) товару зазначено: ідентифікація товару, встановлення його кількісно-якісного складу для визначення правильності декларування класифікації продукту відповідно до вимог УКТЗЕД та митної вартості (а.с.103).

Відповідно до акта №UA901010/2019/001961 про взяття проб (зразків) товарів від 11.02.2019 р. (а.с.21) головним державним інспектором митного поста «Кіровоград-центральний» у присутності декларанта ПП «КМТ-Плюс» взято пробу та зразки товарів - змішана олія, 80% соняшникової олії, 20% гарбузової олії, мета взяття проби (зразків) товарів - ідентифікація товару, встановлення кількісно-якісного складу, природи походження компонентів у складі продукту з метою перевірки правильності його класифікації та контролю митної вартості.

У висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз №159 від 22.02.2019 р. вказано, що за результатами проведених досліджень надані проба та зразки являють собою суміш гарбузової та соняшникової олії (нелеткі, рідкі олії) (а.с.13-15). Через відсутність можливості встановлення точного відсоткового співвідношення олій в складі наданих пробі та зразках, в зв`язку з відсутністю відповідної методики дослідження такого роду продуктів, однозначно підтвердити або спростувати інформацію в супровідній документації, не видається можливим, проте, на думку експерта, в складі проби та зразках переважає гарбузова олія.

Під час здійснення митного контролю посадовими особами Кіровоградської митниці ДФС виявлено, що в поданих до митного оформлення документах наявні розбіжності та відсутні всі дані відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості: неможливо перевірити правильність визначення числових значень окремих складових заявленої митної вартості товарів (інформація щодо затрат на транспортування товарів невідома) згідно умов поставки DAP - Кропивницький; термін укладення зовнішньоекономічного контракту №25/01-19 25.01.2019 р., фактура №01/EXPORT/2019 на поставку продукції датована 23.01.2019 р. (раніше дати укладення договору); за наявною інформацією в органу доходів та зборів, суб`єкти зовнішньоекономічного контракту від 25.01.2019 р. №25/01-19 KOWALSKA 7 SP. ZO.O. PL є підконтрольним ТОВ «Агродар-Україна Плюс» (пов`язані між собою особи).

У зв`язку з виявленими розбіжностями, що містяться в поданих до митного оформлення документах та відсутністю всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості, що містяться в поданих до митного оформлення документах, для підтвердження заявленої митної вартості, 26.02.2019 р. декларанту запропоновано надати (за наявності) такі додаткові документи: банківські платіжні документи або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару (а.с.61).

27.02.2019 р. декларантом надано довідку виробника продукції щодо сировини з якої вироблена продукція, інші додаткові документи не надавалися (а.с.62).

Рішенням про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000131/2 від 28.02.2019 р. Кіровоградською митницею ДФС визначено митну вартість товарів згідно зі ст.64 МК України за резервним методом, а саме щодо товару №1 на рівні 6,4358 євро за кілограм, загальна вартість товару 12 871,60 євро; щодо товару №2 на рівні 2,9071 євро за кілограм, загальна вартість 5 814,20 євро (а.с.34-35, 60).

Відповідно до рахунку-проформи №01 РЕЕКСПОРТ від 22.03.2019 р. (а.с.12) та міжнародної товарно-транспортної накладної від 22.03.2019 р. (а.с.11) ТОВ «Агродар-Україна Плюс» проведено реекспорт насіння гарбуза в кількості 2000 кг на суму 2400,00 євро.

Карткою відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні виписки чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA901010/2019/00141 відмовлено у митному оформленні (випуску) товару, оскільки відповідно до ст.54 Митного кодексу України митним органом здійснено контроль правильності визначення митної вартості товару, Кіровоградською митницею ДФС прийнято рішення №UA901000/2019/000131/2 від 28.02.2019 р., відповідно до якого митну вартість товару №1 скориговано та визначено на підставі ст. 64 Митного кодексу України за резервним методом, також було проведено лабораторні дослідження товару №1, за результатами яких визначені певні характеристики продукту, які суттєво відрізняються від заявлених в гр.31 товару №1 ЕМД та істотно впливають, зокрема на його митну вартість, споживчі показники (а.с.16-17, 68). Вимогою для митного оформлення товару у картці відмови вказано подання нової МД, заповненої без помилок та з усуненням недоліків, що стали причиною для відмови (а.с.16-17, 68).

Отже, зважаючи на реекспорт насіння гарбуза (товару №2), спірні взаємовідносини стосуються визначення митної вартості змішаної олії (80% соняшникової олії, 20% гарбузової олії) (товар №2).

Відповідно до ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Зі змісту ст.49 Митного кодексу України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

З огляду на положення ч.1 ст.52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

На підставі ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч.2, 3 ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

З огляду на ч.1 ст.58 Митного кодексу України, метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

При цьому, згідно з ч.12 ст.58 Митного кодексу України той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Частиною 13 статті 58 Митного кодексу України визначено, що за наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

Зазначений обов`язок органу доходів і зборів узгоджується з правом декларанта встановленим п.6 ч.3 ст.52 Митного кодексу України згідно з яким декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари.

Відповідно до ч.14 ст.58 Митного кодексу України у разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Таким чином, Митним кодексом України на орган доходів і зборів покладається обов`язок з доказування факту впливу на ціну товарів пов`язаності між собою продавця і покупця, шляхом надання декларанту письмових обґрунтувань.

Представником відповідача не подано до суду доказів надання декларанту письмового обґрунтування щодо наявності впливу взаємовідносин покупця і продавця на ціну оцінюваного товару відповідно до ч.13 ст.58 Митного кодексу України.

Зважаючи на викладене, враховуючи відсутність обґрунтувань з боку відповідача стосовно наявності впливу пов`язаності ТОВ «Агродар-Україна Плюс» та «Kowalska 7 sp.zo.о» на ціну імпортованого товару, відповідно до приписів ч.14 ст.58 Митного кодексу України слід вважати, що такі взаємовідносини не вплинули на ціну товару, ввезену за митною декларацією №UA901010/2019/001961 від 08.02.2019 р.

Частиною 2 статті 58 Митного кодексу України встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з ч.2 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

На підставі ч.1, 2 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до ч.5 ст.53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З аналізу зазначених норм суд дійшов висновку, що право органу доходів і зборів щодо витребування від декларанта додаткових документів виникає у випадку встановлення ним обставин, які свідчать про наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів, перелік яких визначено ч.2 ст.53 Митного кодексу України, а також ознак підробки або відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

Так, відповідач зазначає про виявлення відсутності у поданих декларантом документах відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів.

З огляду на зміст ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем:

а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів;

б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами;

в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів;

б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів;

в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо);

г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів;

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Зі змісту зазначеної норми судом встановлено, що до митної вартості товару декларантом можуть бути додані також витрати, які є складовими митної вартості, за умови, якщо вони не включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар.

Судом встановлено, що декларантом до митної вартості не додано жодних витрат, які є складовими митної вартості, а задекларована ним митна вартість сформована з огляду на ціну фактично сплачену ТОВ «Агродар-Україна Плюс» за придбаний товар. Викладене свідчить, що усі витрати, які могли б розцінюватися як складові митної вартості у розумінні ч.10 ст.58 Митного кодексу України включені до ціни придбаного позивачем товару.

Отже, зважаючи на те, що декларантом до митної вартості не додавалися витрати (складові митної вартості), висновок митного органу про відсутність у поданих документах відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості є необґрунтованим та безпідставним.

Також Кіровоградська митниця ДФС вказувала на наявність розбіжностей у документах підтверджуючих митну вартість товарів, оскільки зовнішньоекономічний контракт №25/01-19 укладено 25.01.2019 р., а фактура №01/EXPORT/2019 на поставку продукції датована 23.01.2019 р., тобто раніше дати укладення договору.

Однак суд зауважує, що формування фактури до укладення договору не суперечить чинному законодавству та охоплюється принципом свободи договору, а тому у випадку складення фактури до укладення договору має розцінюватися як пропозиція продати певні товари із зазначенням їх вартості, а не як розбіжність у документах, що підтверджують митну вартість товарів.

Враховуючи викладене суд дійшов висновку, що позивач надав відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які підтверджували митну вартість товарів за ціною договору.

Також у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000131/2 від 28.02.2019 р. Кіровоградська митниця ДФС зазначає про проведення порівняння заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів митне оформлення яких вже здійснено, у зв`язку з чим виявлено, що заявлений рівень митної вартості товарів нижчий, ніж вартості та їх рівні по митним оформленням проведеним митницями України в митному режимі «імпорт».

Проте суд враховує, що оскаржене рішення не конкретизоване з посиланням на відповідні митні декларації згідно з ПІК «Інформаційно-пошукова система обробки та аналізу цінової інформації при визначенні митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України», що унеможливлює перевірку правомірності висновків відповідача, зважаючи на те, що на вартість товару можуть впливати різні ознаки, у тому числі обсяги і періоди поставок, світовий рівень цін, загальна вартість контракту тощо.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку, що обставини зазначені в оскаржуваному рішенні не впливають на визначення митної вартості товару та не могли бути підставою для витребування від декларанта додаткових документів.

Також суд враховує, що визначаючи митну вартість товару відповідачем застосовано резервний метод та встановлено митну вартість відповідно до митної декларації від 20.12.2018 р. №UA400020/2018/006684 (а.с.86-87) за якою на територію України ввезено гарбузову олію, 100% натуральну, країна походження Австрія.

В судовому засіданні представник відповідача пояснив, що при визначенні митної вартості товару взято за основу вартість імпортованої гарбузової олії з огляду на висновок Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень№159 від 22.02.2019 р. в якому експертом зазначено, що вміст кислоти С16:0 в складі наданих проби та зразків значно вище, ніж максимальний вміст кислоти С16:0 в соняшниковій олії, у зв`язку з чим можна зробити висновок про те, що в складі проби №1 та зразків №2 і №3 переважає гарбузова олія (а.с.15).

Однак, як встановлено судом, у висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз №159 від 22.02.2019 р. вказано, що через відсутність можливості встановлення точного відсоткового співвідношення олій в складі наданих проби та зразків, в зв`язку з відсутністю відповідної методики дослідження такого роду продуктів, однозначно підтвердити або спростувати інформацію в супровідній документації, не видається можливим, проте, на думку експерта, в складі проб та зразків переважає гарбузова олія (13-15). Більш того, у експертному висновку зазначено, що за результатами досліджень, надані проба та зразки у вигляді маслянистих рідин темного жовто-зеленого кольору, прозорі в тонкому шарі (проба №1 ледь замутнена), із відчутним специфічним запахом, властивим олії насіння гарбуза, та менш вираженим запахом, властивим олії насіння соняшнику, являють собою суміш гарбузової та соняшникової олії (нелеткі, рідкі олії).

Таким чином, визначаючи митну вартість ввезеної позивачем суміші олій за вартістю олії гарбузової, відповідач керувався припущеннями експерта про переважання в суміші олій гарбузової олії, а не встановленими фактами, підтвердженими експертним висновком, та не врахував висновок експерта в частині того, що надані проба і зразки є саме сумішшю олій.

При цьому, суд враховує, що під час розгляду справи представником відповідача подавалося клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення справи щодо порушення митних правил №68/90100/19 від 12.03.2019 р. в межах якої Ленінським районним судом м. Кіровограда призначено судову експертизу матеріалів, речовин та виробів щодо визначення кількісно-якісного складу товару: «змішана олія, 80% соняшникової олії, 20% гарбузової олії», а саме відсоткового вмісту соняшникової олії та гарбузової олії в складі змішаної олії (а.с.100-101).

Проте відповідно до абз.2 ч.2 ст.77 КАС України суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на ч.3 ст.101 КАС України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.

Отже, після одержання висновку Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз №159 від 22.02.2019 р. щодо неможливості встановлення точного відсоткового співвідношення олій в складі наданих проб та зразків, в зв`язку з відсутністю відповідної методики дослідження такого роду продуктів, відповідач не був позбавлений можливості звернутися до іншої експертної установи з метою встановлення відсоткового складу змішаної олії, яка ввезена позивачем.

На підставі викладеного та зважаючи на приписи абз.2 ч.2 ст.77 КАС України, суд дійшов висновку, що експертний висновок, який буде виготовлено у справі щодо порушення митних правил №68/90100/19 не може розцінюватися як допустимий доказ у даній справі, оскільки він не міг бути врахований відповідачем під час винесення оскаржуваного рішення.

Зважаючи на те, що в судовому засіданні позивачем доведено факт подання достатніх відомостей для застосування основного методу визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, суд дійшов висновку, що відповідачем безпідставно обрано другорядний метод, а тому позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення Кіровоградської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA901000/2019/000131/12 від 28.02.2019 р. підлягає задоволенню.

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправними дій Кіровоградської митниці ДФС щодо проведення додаткової перевірки правильності застосування методу визначення митної вартості за ціною договору по МД 28.02.2019 р. № UA901000/2019/000131/12, відбирання зразків змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія на підставі акту №UA901010/2019/001961 «Про взяття проб (зразків) товарів» від 11.02.2019 р. та направлення зразків для проведення експертного дослідження задекларованої змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з ч.5 ст.54 Митного кодексу України орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;

6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Форми митного контролю визначені статтею 336 Митного кодексу України.

Так, з огляду на ч.1 ст.336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом:

1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України;

2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян);

3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України;

4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств;

5) огляду територій та приміщень складів тимчасового зберігання, митних складів, вільних митних зон, магазинів безмитної торгівлі та інших місць, де знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення, що підлягають митному контролю, чи провадиться діяльність, контроль за якою відповідно до цього Кодексу та інших законів України покладено на органи доходів і зборів;

6) перевірки обліку товарів, що переміщуються через митний кордон України та/або перебувають під митним контролем;

7) проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів;

8) направлення запитів до інших державних органів, установ та організацій, уповноважених органів іноземних держав для встановлення автентичності документів, поданих органу доходів і зборів.

Таким чином, Митним кодексом України встановлено заходи, які можуть вчинятися органом доходів і зборів в межах митного контролю, у тому числі з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів. При цьому, застосування таких заходів не може розцінюватися як додаткова перевірка.

Відповідно до ч.2 ст.338 Митного кодексу України за результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

Підстави для відібрання проб (зразків) товарів визначені у статті 356 Митного кодексу України.

Частиною 1 статті 356 Митного кодексу України встановлено, що взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами органу доходів і зборів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Зі змісту зазначеної норми встановлено, що проби (зразки) товарів можуть відбиратися з метою встановлення характеристик товару задля його класифікації згідно з УКТ ЗЕД та для перевірки задекларованої митної вартості товарів.

В судовому засіданні представник відповідача вказав, що під час митного контролю посадовими особами Кіровоградської митниці ДФС проведено огляд товару під час якого виявлено, що на маркуванні пляшок із олією містяться написи іноземною мовою, зокрема «Kurbisol 100%» та «Pumpkinseed oil», а також розмішене зображення гарбуза. Викладене, на думку посадових осіб органу доходів і зборів, могло свідчити, що ввезений товар є гарбузовою олією, а не змішаною олією із переважним вмістом соняшникової олії, а тому було відібрано пробу та зразки для класифікації товару і перевірки митної вартості.

Суд зазначає, що зі змісту листа-звернення для отримання дозволу на відбір проб (зразків) товару (а.с.103) та акта UA901010/2019/001961 про взяття проб (зразків) товарів від 11.02.2019 р. (а.с.21) вбачається, що метою відібрання відповідачем зразків було саме встановлення характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД та перевірки задекларованої митної вартості товарів. Натомість зазначення у вказаних документах як мети взяття «проб» (зразків) товарів - ідентифікація товару, встановлення кількісно-якісного складу, природи походження компонентів у складі продукту з метою перевірки правильності його класифікації та контролю митної вартості, слід розцінювати як дефекти в оформленні зазначених документів, які самі по собі не свідчать про відібрання посадовими особами Кіровоградської митниці ДФС проб (зразків) товару без наявності підстав визначених ч.1 ст.356 Митного кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.357 Митного кодексу України взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Отже, направляючи відібрані пробу та зразки до Дніпропетровського відділу з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС Кіровоградська митниця ДФС діяла відповідно до вимог ч.1 ст.357 Митного кодексу України.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги, що маркування товару імпортованого позивачем обумовило необхідність вжиття заходів задля встановлення складу такого товару, суд дійшов висновку, що проведення митного контролю, у тому числі, взяття проб та зразків здійснено Кіровоградською митницею ДФС відповідно до приписів Митного кодексу України, в межах повноважень та з метою, якою такі повноваження надані, а тому позовна вимога про визнання протиправними дій Кіровоградської митниці ДФС щодо проведення додаткової перевірки правильності застосування методу визначення митної вартості за ціною договору по МД 28.02.2019 р. № UA901000/2019/000131/12, відбирання зразків змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія на підставі акту №UA901010/2019/001961 «Про взяття проб (зразків) товарів» від 11.02.2019 р. та направлення зразків для проведення експертного дослідження задекларованої змішаної олії: 80% соняшникова олія, 20% гарбузова олія, задоволенню не підлягає.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ч.3 ст.139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

При зверненні до суду позивачем понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 171, 00 грн. (а.с.3) за позовну вимогу майнового характеру та 1 921,00 грн. (а.с.49) за позовну вимогу немайнового характеру. Оскільки судом задоволено позовну вимогу майнового характеру та відмовлено у задоволенні позовної вимоги немайнового характеру, суд стягує на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс» документально підтверджені судові витрати (судовий збір) пропорційно до задоволених позовних вимог в розмірі 2 171,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС.

Керуючись ст.ст.132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Кіровоградської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 28 лютого 2019 року №UA901000/2019/000131/12.

3. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Агродар-Україна Плюс» (, м. Кропивницький, вул. Тараса Карпи, 84, офіс 418) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 2 171,00 грн. (дві тисячі сто сімдесят одна грн. 00 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань Кіровоградської митниці ДФС (, м. Кропивницький, вул. Лавандова (Тореза), 27-б).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Кіровоградський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення.

Дата складання повного рішення суду - 02 вересня 2019 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.М. Момонт