Справа № 640/15979/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

03 вересня 2019 року м. Київ № 640/15979/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор"
до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві
про визнання протиправним та скасування рішення №,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор" з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення №.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до абз. 2 ч. 14 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", суми пені та штрафів, передбачених цим Законом, підлягають сплаті платником єдиного внеску протягом десяти календарних днів після надходження відповідного рішення. Зазначені суми зараховуються на рахунки органів доходів і зборів, відкриті в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для зарахування єдиного внеску. При цьому платник у зазначений строк має право оскаржити таке рішення до органу доходів і зборів вищого рівня або до суду з одночасним обов`язковим письмовим повідомленням про це територіального органу доходів і зборів, яким прийнято це рішення.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем оскаржується рішення відповідача від 17.07.2019р., яке отримано ним 22.07.2019р. (що підтверджується відстеженням поштового відправлення ідентифікатор №610), однак з позовом звертається лише 22.08.2019р., тобто з порушенням встановленого десятиденного строку звернення до суду.

Одночасно, до адміністративного позову додано заяву про поновлення строку звернення до суду в якій зазначає, що дійсно осаржуване рішення отримано 23.07.2019р., проте, директор Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор" перебувала у період з 22.07.2019р. по 19.08.2019р. у відпустці, а відтак отримала особисто оскаржуване рішення лише 20.08.2019р.

Більше того, наголошує, що у зв`язку з тим, що на корпоративні права учасника Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор" в частині 90,2 % від загальної частки товариства ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 14.07.2017р. у справі № 757/40436/17-к накладено арешт та заборонено державному реєстратору та нотаріусам вносити зміни пов`язані зі зміною засновника, зміни в статутні документи товариств та вчиняти інші реєстраційні дії щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор" не мали можливості призначити в.о. директора та/або підписанта.

З огляду на що вважає вищезазначені підстави поважними для поновлення строку.

Суд, ознайомившись з доводами позивача приходить до висновку про неповажність причин пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, з огляду на таке.

В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Також, суд враховує, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Додатково суд звертає увагу і на практику Європейського суду з прав людини. У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Суд вважає, що саме з моменту отримання оскаржуваного рішення, а саме з 22.07.2019р. починає обчислюватись строк звернення до суду, а відтак перебування у відпустці керівника та отримання ним особисто оскаржуваного рішення 20.08.2019р. жодним чином не спричиняє переривання або зупинення в обчисленні строку звернення до суду.

Посилання позивача на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 14.07.2017р. у справі № 757/40436/17-к також не може слугувати доказом на підтвердження поважності причин пропуску строку, оскільки жодним чином не перешкоджало в призначенні в.о., для чого не є необхідним внесення змін в установчі документи.

Більше того, така ухвала додана до заяви в незавіреній копії всупереч ч. 4 ст. 94 КАС України, а в Єдиному державному реєстрі судових рішень відсутня, з огляду на що взагалі не може бути прийнята судом до уваги.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що підстави вказані позивачем у заяві є неповажними, жодних доказів відсутності реальної можливості звернутись до суду в межах встановленого законом строку до суду не надано.

Відповідно до ч.1, 2 ст. 123 КАС України, У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи наведене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій вказати інші підстави для поновлення строку з обов`язковим наданням доказів на підтвердження своїх доводів.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 264 КАС України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія з управління активами "Ексельсіор" без руху.

3. Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

4. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська