Справа № 826/16867/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-08-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Епель О.В., Ісаєнко Ю.А., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві, Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві, третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України у місті Києві, про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки),-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (далі - Відповідач-1, ГУ ДФС у м. Києві), Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві (далі - Відповідач-2, ДПІ у Дніпровському районі), третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України у місті Києві (далі - Третя особа, ГУ ПФ у м. Києві), про:

- визнання протиправною та скасування вимоги ДПІ у Дніпровському районі №Ф-896-У від 16.08.2016 року про сплату ОСОБА_1 недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 16 363,98 грн.;

- визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у місті Києві №Ф-7078-23 від 09.08.2018 року про сплату ОСОБА_1 недоїмки з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в розмірі 17 562,22 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.06.2019 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач-1 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати його та прийняти нове, яким задовольнити апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2019 року апеляційну скаргу було залишено без руху, оскільки у ній не зазначено: відомості про учасників справи; вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції; до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору на суму 1 057,20 грн. та копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи. Судом надано строк для усунення недоліків - п`ять днів з моменту отримання копії зазначеної ухвали, яку було отримано ГУ ДФС у м. Києві 19.07.2019 року, про що зазначено Апелянтом в поданому до суду апеляційної інстанції клопотанні про звільнення від сплати судового збору.

На виконання вимог ухвали суду від 15.07.2019 року, Відповідачем-1 25.07.2019 року подано до суду клопотання про усунення недоліків, яким частково усунено недоліки апеляційної скарги, а саме - приведено вимоги апеляційної скарги у відповідність до ст. 315 КАС України.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2019 року у задоволенні клопотання ГУ ДФС у м. Києві про звільнення від сплати судового збору відмовлено, продовжено останньому строк для усунення недоліків на п`ять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали, яку отримано Відповідачем-1 не пізніше 14.08.2019 року, про що свідчить відбиток штампу відділення поштового зв`язку на конверті, в якому до суду вдруге надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 15.07.2019 року ГУ ДФС у м. Києві 14.08.2019 року до суду направлено клопотання про продовження процесуального строку для усунення недоліків, яке обґрунтовано неможливістю забезпечення своєчасної сплати судового збору у зв`язку з тривалою процедурою перерахування коштів.

Розглянувши подане клопотання, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Тобто, законодавцем визначено, що десятиденний строк є достатнім для усунення як недоліків позовної заяви, так і апеляційної скарги. При цьому, судом апеляційної інстанції з метою забезпечення доступу особи до правосуддя було продовжено ГУ ДФС у м. Києві строк для усунення недоліків на п`ять днів. Однак, як вбачається з матеріалів справи, у межах встановленого судом строку недоліки апеляційної скарги, про які зазначено в ухвалі від 15.07.2019 року, усунуті не були.

При цьому жодних доказів вчинення дій, спрямованих на забезпечення сплати судового збору на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, Відповідачем-1 не надано.

Судом враховується, що законодавчо закріплений обов`язок суду надати достатній для усунення недоліків апеляційної скарги строк, насамперед, обумовлений специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не забезпечив оскарження у встановленому законом порядку рішення суду першої інстанції, відносини стають стабільними із набранням законної сили рішенням суду.

Суд вважає за необхідне наголосити на тому, що тривала процедура сплати коштів не може вважатися поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, адже не є об`єктивною та непереборною причиною пропуску процесуального строку.

Крім іншого, Апелянтом не було виконано й інші вимоги, зазначені в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху, а саме - не зазначено найменування та місцезнаходження всіх учасників справи; не надано однієї копії апеляційної скарги;

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на подання Апелянтом вдруге клопотання про продовження строку для усунення недоліків, суд приходить до висновку про необхідність відмови в його задоволенні.

Відповідно до ч. 2 ст. 228 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до ч. 5 ст. 298 КАС України питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне повернути апеляційну скаргу Апелянту, відмовивши у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві, Державної податкової інспекції у Дніпровському районі Головного управління ДФС у м. Києві, третя особа - Головне управління Пенсійного фонду України у місті Києві, про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки) - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді О.В. Епель

Ю.А. Ісаєнко