Справа № 802/849/17-а
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/849/17-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Воробйова Інна Анатоліївна

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

28 серпня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Боровицького О. А. Шидловського В.Б. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Бондаренко С.А.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Піпко А.М.,

представників відповідача: Тимошевської Ю.Й., Пенської О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 травня 2019 року (повний текст якого складено в м. Вінниці 14 травня 2019 року) у справі за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2017 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (ФОП ОСОБА_1 ) звернувся в суд з адміністративним позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Вінницькій області (ГУ ДФС у Вінницькій області) в якому просив:

-визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13 травня 2017 року за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності на загальну суму 843864 грн. 60 коп., з них сума основного платежу становить 675091, 68 грн., сума штрафних санкцій становить 168772, 92 грн.;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 13 травня 2017 року за платежем податок на додану вартість з ввезених на територію України товарів на загальну суму 202527 грн. 51 коп., з них сума основного платежу становить 135 018, 34 грн., сума штрафних санкцій становить 67 509, 17 грн.

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 21 червня 2017 року, яка залишена без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2017 року, адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із рішеннями судів першої та апеляційної інстанції, відповідач подав касаційну скаргу.

Постановою Верховного Суду від 27 листопада 2018 року касаційну скаргу ГУ ДФС у Вінницькій області задоволено частково, постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 21 червня 2017 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду від 21 вересня 2017 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Так, за результатами нового розгляду даної справи, 03 травня 2019 року Вінницький окружний адміністративний суд прийняв рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

У судовому засіданні позивач та його представник апеляційну скаргу підтримали та просили її задовольнити.

Представники відповідача про задоволення апеляційної скарги заперечили, посилаючись на її необгрунтованість та безпідставність.

Заслухавши, суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, між фірмою "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." та ФОП ОСОБА_1 укладено контракт №766-2014UA від 23 грудня 2014 року. Пунктом 2 даного контракту визначено, що продавець продав, а покупець купив наступний товар - рукавички, країна походження Народна Республіка Китай, кількість згідно інвойсу, термін поставки 2014- 2019 роки.

Термін поставки товару протягом 40 днів з моменту отримання підтвердження замовлення від покупця (п. 4 контракту).

Пунктом 5 контракту визначено, що валюта контракту долар США. Загальна сума контракту становить 900000 доларів США.

Платіж за поставленими за цим контрактом виробами здійснюється покупцем на рахунок продавця, оплата здійснюється банківським переказом покупцем суми платежу в доларах США (п. 6.1 контракту).

Пунктом 7.2 контракту визначено, що продавець зобов`язаний подати з кожною партією виробів наступні документи: рахунок-фактуру, пакувальний лист, сертифікат країни походження виробів оформлений належним чином, сертифікат країни походження буде оформлений уповноваженим представником продавця (відповідно до п.п.7.2.1., с. 2 контракту), сертифікат якості китайського виробника виробів, протоколи випробувань на товар згідно рахунок-фактури, коносамент, копія експортної декларації. Протягом 7 днів після відвантаження товару продавець повинен направити копії зазначених вище документів електронною поштою або факсом.

Так, відповідно до митної декларації № 40109000/2/2015/016466 від 12 серпня 2015 року проведено митне оформлення товарів ввезених ФОП ОСОБА_1 на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту №766-2014UA від 23 грудня 2014 року та відповідно до міжнародної автомобільної накладної №1078 від 11 серпня 2015 року та №QD20150507.

На підтвердження країни походження імпортованого товару ФОП ОСОБА_1 додано до митної декларації №40109000/2/2015/016466 від 12 серпня 2015 року сертифікат про походження товару №ССPIT163 від 30 червня 2016 року виданий уповноваженими органами Китайської Народної Республіки.

На підставі п. 72.2 ст. 77 Податкового кодексу України, відповідно до наказу на проведення перевірки №219 від 23 лютого 2017 року та направлення №342 від 01 березня 2017 року ГУ ДФС у Вінницькій області проведена планова документальна виїзна перевірка нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 р. по 31.12.2016 р. та дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства ОСОБА_1 за період з 01 січня 2015 року по 31 грудня 2016 року, за результатами якої складено акт №167/13/2827/60/6850 від 03 квітня 2017 року.

У ході проведеної перевірки встановлено, що за митною декларацією від 12.08.15 р. №401090002/2015/016466 проведено митне оформлення товарів ввезених ФОП ОСОБА_1 на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 23.12.2014 р. №766-2014U укладеного з "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." (Китай), відповідно до міжнародної автомобільної накладної (CMR) від 11.08.2015 р. №1078, інвойса від 7.05.2015 № QD 20150507, зокрема:

-рукавички промислові, трикотажні, покритті латексом, торгівельної марки "Aisenlin":WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер білого кольору модель 13G, покриті синтетичним латексом сірого кольору - 2100 пар; WN-1005, трикотажні рукавички, матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G,, покриті синтетичним латексом чорного кольору-18000 пар; WN-1007, трикотажні рукавички, матеріал бавовна білого кольору, модель Jersey, покриті синтетичним латексом синього кольору -8280 пар; WN-1008-1, трикотажні рукавички, матеріал бавовна білого кольору, модель Jersey, покриті синтетичним латексом синього кольору - 4680 пар; WN-1010, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору покриті синтетичним латексом жовтого кольору - 24000 пар; WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер жовтого кольору, модель 13G, покриті синтетичним латексом чорного кольору - 12000 пар; WL -1008, трикотажні рукавички, матеріал полікотон жовтого кольору, модель 10 G, покриті синтетичним латексом чорного кольору-12000 пар; WL - 1015, трикотажні рукавички, матеріал бавовна сірого кольору, модель 10 G, посилені двошарові, покриті латексом синього кольору - 12000 пар; WL - 1022, трикотажні рукавички, матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G, покриті синтетичні спіненим латексом синього кольору - 12000 пар; WL - 1024,трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, модель 10 G, посилені, двошарові, покриті латексом червоного кольору -12000 пар; WL - 1018, трикотажні рукавички матеріал поліестер червоного кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом чорного кольору - 12000 грн. пар; WL-1020, трикотажні рукавички, матеріал поліестер жовтого кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом червоного кольору -6000 пар; WL-1021, трикотажні рукавички, матеріал поліестер сірого кольору, модель 13G, покриті спіненим латексом синього кольору - 6000 пар; WL-1055, трикотажні рукавички, матеріал поліестер сірого кольору, модель 10 G, покриті спіненим латексом синього кольору - 9000 пар; WS-1001, трикотажні рукавички, матеріал полікатон синього кольору, модель 10 G, покриті латексом червоного кольору - 31200 пар; WV -1003, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, модель Anti Oil, покриті синтетичним латексом червоного кольору -20160 пар;WV - 1005, трикотажні рукавички матеріал бавовна білого кольору, покриті синтетичним латексом червоного кольору -18000 пар; Використовуються для захисту агресивних хімічних, механічних пошкоджень. Всього 238320 пар. Країна виробник Китай (СN) Торгівельна марка "Aisenlin", виробник "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." Китай. Код згідно з УКТЗЕД , митна вартість -1892930,43 грн. Пільгова ставка ввізного мита 5%. Сплачено митних платежів -605737,73 грн., у тому числі ввізне мито 94646,52 грн. додатковий імпортний збір - 94646,52 грн., податок на додану вартість - 416444,69 грн.;

- рукавички промислові, трикотажні, покриті полімерним матеріалом, акрилом торгівельної марки "Aisenlin": WN-1001, трикотажні рукавички, матеріал поліестер помаранчевого кольору, модель 7G, покриті акрилом -2000 пар, WN-1002, трикотажні рукавички, матеріал поліестер зеленого кольору, модель 7G, покриті акрилом - 2000 пар. Використовуються для захисту від агресивних хімічних, механічних пошкоджень. Всього: 4000 пар. Країна виробництва Китай (CN). Торгівельна марка "Aisenlin", виробник "Oingdao Aisenlin Industry and Trade Co...Ltd." Китай. Код згідно з УКТЗЕД , митна вартість 39268,84 грн.. Пільгова ставка ввізного мита 8%. Сплачено митних платежів 13979,71 грн., у тому числі ввізне мито - 3141, 51 грн., додатковий імпортний збір - 1963,44 грн., податок на додану вартість-8874,76 грн.

При цьому, для застосування пільгових ставок ввізного мита, встановлених Митним тарифом України, під час митного оформлення товарів за вказаною МД суб`єктом ЗЕД надано сертифікат про походження товарів загальної форми від 30.06.2015 р. № ССРІТ163 (15С4403А2156/15893).

Відповідно до вимог ст. 45 Митного кодексу України митницею було направлено запит від 22.01.2016 р. №314/8/02-80-25 до Державної фіскальної служби України, з проханням надати допомогу в проведені перевірки сертифіката про походження товару загальної форми від 30.06.2015 р. №ССРІТ163 (15С4403А2156/15893), виданого уповноваженим органами Китайської Народної Республіки.

Листом Державної фіскальної служби України від 06.05.2016 р. №15889/7/99-99-19-03-02-17 інформовано, що відповідно до листа - відповіді уповноважених органів Китаю від 24.03.2016 р. сертифікат походження від 30.06.2015 р. №ССРІТ163 (15С4403А2156/15893) є фальсифікованим.

За таких обставин, ГУ ДФС у Вінницькій області прийняті наступні податкові повідомлення - рішення:

-№, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем мито на товари, що ввозяться суб`єктами підприємницької діяльності за податковими зобов`язаннями на суму 675091, 68 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції в сумі 168772, 92 грн.;

- № , яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання за платежем ПДВ з ввезених на територію України товарів за податковими зобов`язаннями в сумі 135018, 34 грн. та застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 67509, 17 грн.

Не погоджуючись з такими рішеннями позивач оскаржив їх до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції, виходив з того, що відповідач при прийнятті оскаржених рішень діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбаченні Конституцією та законами України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, згідно зі ст. 36 Митного кодексу України (МК України) країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі. Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом. Під країною походження товару можуть розумітися група країн, митні союзи країн, регіон чи частина країни, якщо є необхідність їх виділення з метою визначення походження товару. Для цілей визначення країни походження товару не враховується походження енергії, машин та інструментів, що використовуються для його виробництва або переробки. Приладдя, запасні частини та інструменти, використовувані в машинах, пристроях, агрегатах або транспортних засобах, вважаються такими, що походять з тієї самої країни, що і ці машини, пристрої, агрегати або транспортні засоби, за умови їх ввезення та продажу разом із зазначеними машинами, пристроями, агрегатами або транспортними засобами і відповідності їх комплектації та кількості звичайно використовуваним приладдю, запасним частинам та інструментам. Положення цього Кодексу застосовуються для визначення походження товарів, на які при ввезенні їх на митну територію України поширюється режим найбільшого сприяння (непреференційне походження), з метою застосування до таких товарів передбачених законом заходів тарифного та нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до ч.ч. 1 -3 ст. 43 МК України документами, що підтверджують країну походження товару, є сертифікат про походження товару, засвідчена декларація про походження товару, декларація про походження товару, сертифікат про регіональне найменування товару. Країна походження товару заявляється (декларується) органу доходів і зборів шляхом подання оригіналів документів про походження товару. Сертифікат про походження товару - це документ, який однозначно свідчить про країну походження товару і виданий компетентним органом даної країни або країни вивезення, якщо у країні вивезення сертифікат видається на підставі сертифіката, виданого компетентним органом у країні походження товару.

Тобто, вказаними нормами, встановлено перелік документів, які можуть підтвердити країну походження товару, одним із яких є сертифікат про походження товару.

Частиною 4 ст. 44 МК України визначено, що у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.

Частиною 3 ст. 48 МК України визначено, що у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

Згідно із ч.1 ст.50 МК України відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.

Відповідно до ч.1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою (ч.1 ст.52 МК України).

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості (п.4, п.5 ч.5 ст.54 МК України).

Частиною 1 ст. 257 МК України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Для підтвердження заявленої країни походження імпортованого товару ФОП ОСОБА_1 додано до митної декларації №40109000/2/2015/016466 від 12 серпня 2015 року сертифікат про походження товару №ССPIT163 від 30 червня 2016 року виданий уповноваженими органами Китайської Народної Республіки.

Згідно з ч. 1 ст. 45 МК України у разі виникнення сумнівів з приводу дійсності документів про походження товару чи достовірності відомостей, що в них містяться, включаючи відомості про країну походження товару, орган доходів і зборів може звернутися до компетентного органу, що видав документ, або до компетентних організацій країни, зазначеної як країна походження товару, із запитом про проведення перевірки цих документів про походження товару чи надання додаткових відомостей.

Так, митницею було направлено запит від 22.01.2016 р. №314/8/02-80-25 до Державної фіскальної служби України, з проханням надати допомогу в проведені перевірки сертифіката про походження товару загальної форми від 30.06.2015 р. №ССРІТ163 (15С4403А2156/15893), виданого уповноваженим органами Китайської Народної Республіки.

Листом Державної фіскальної служби України від 06.05.2016 р. №15889/7/99-99-19-03-02-17 інформовано, що відповідно до листа - відповіді уповноважених органів Китаю від 24.03.2016 р. сертифікат походження від 30.06.2015 р. №ССРІТ163 (15С4403А2156/15893) є фальсифікованим.

Щодо посилання апелянта на те, що у всіх товаросупровідних документах країна походження імпортованого позивачем товару зазначено - Китайська Народна Республіка, то колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що зазначення країни походження не свідчить про те, що вказаний товар був виготовлений саме в цій країні.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що податкове зобов`язання суб`єкта ЗЕД, яке визначене податковим органом за результатами перевірки з питань державної митної справи щодо законності отримання пільг під час митного оформлення товарів є обґрунтованим, а тому прийняті за результатом такого висновку податкові повідомлення-рішення є правомірними.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

Колегія суддів звертає увагу, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду -без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 травня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 04 вересня 2019 року.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Боровицький О. А. Шидловський В.Б.