Справа № 520/3858/19
Суддя: Подобайло З.Г.
Дата ухвалення: 2019-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

03 вересня 2019 р. Справа № 520/3858/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Подобайло З.Г.,

Суддів: Бартош Н.С. , Григорова А.М. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.05.2019 року по справі № 520/3858/19

за позовом ОСОБА_1

до Міністерства оборони України

про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 17.05.2019 року залишено без задоволення адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити певні дії.

13.03.2019р. на зазначене рішення суду ОСОБА_1 направлено апеляційну скаргу, до якої додано клопотання про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження та про відстрочення сплати судового збору відмовлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2019 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху. Надано ОСОБА_1 строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги шляхом направлення до суду клопотання (заяви) про поновлення строку на апеляційне оскарження і докази в підтвердження.

Згідно поштового повідомлення ОСОБА_1 отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху 22.08.2019 року, тобто, строк для усунення недоліків спливає 02.09.2019 р.

28.08.2019р. ОСОБА_1 направлено до суду клопотання про поновлення строку на усунення недоліків апеляційної скарги, в якій посилається на вимоги ст. 295 Кодексу адміністративного судочинства Україна, та на те, що сином позивача отримано вказане рішення суду першої інстанції 26.05.2019р. Позивач не зміг подати апеляційну скаргу 17.06.2019р., оскільки захворів та знаходився на лікуванні, що підтверджує довідкою про хворобу, тому просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції по даній справі.

Згідно довідки про хворобу, яка видана ОСОБА_1 , позивач знаходився на амбулаторному лікуванні з 17.06.2019р по 21.06.2019р.

Колегія суддів розглянувши дане клопотання вважає його таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Матеріали справи свідчать, що за правилами спрощеного провадження 17.05.2019р. судом винесено оскаржуване рішення.

Вказане рішення отримане позивачем 23.05.2019р., про що свідчить підпис в повідомленні про вручення поштового відправлення (а.с.35).

Судом встановлено, що 26.06.2019р. ОСОБА_1 подано безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу на зазначене рішення.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019р. апеляційну скаргу на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.05.2019р. повернуто скаржнику без розгляду у зв`язку з порушенням порядку подання апеляційної скарги.

Як свідчать матеріали справи, ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 р. про повернення апеляційної скарги позивач ОСОБА_1 отримав 06.07.2019 р., про що свідчить поштове повідомлення про вручення поштового відправлення.

Апеляційна скарга вдруге (дана апеляційна скарга) направлена до суду 30.07.2019 р., через засоби поштового зв`язку, про що свідчить штамп та дата на конверті, тобто майже через місяць з дня отримання ухвали суду про повернення.

Не подання апеляційної скарги в цей період позивач жодним чином не обґрунтовує, а тому відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Також, суд враховує практику Верховного Суду в ухвалі від 26.09.2018 справа №753/7279/18, а саме висновки суду, що поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

У низці рішень Європейського суду з прав людини зазначено, що право на справедливий судовий розгляд може бути обмежено державою, якщо це обмеження не завдає шкоди самій суті права. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Осман проти Сполученого Королівства» від 28 жовтня 1998 р. зазначено, що обмеження не буде сумісним з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 р., «якщо воно не має правомірної мети і якщо відсутнє пропорційне співвідношення між вжитими засобами та постановленою метою».

Так, існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Важливість існування та дотримання строків звернення з апеляційною скаргою також зумовлено і такими обставинами.

Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановляння нового рішення. Відхід від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Водночас, суд звертає увагу, що поважними визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що унеможливлюють вчасне звернення до суду з апеляційною скаргою.

Враховуючи, що процесуальний строк на апеляційне оскарження судового рішення пропущено, підстави, вказані у клопотанні є неповажними, не виконання вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2019р., у апелянта було достатньо часу для виконання вимог ухвали суду, колегія суддів приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги.

Також, колегія суддів зазначає, що встановлення строків для подання апеляційної скарги передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та своєчасного виконання ними передбачених КАС України та іншими законами процесуальних дій.

Обставини, з якими апелянт пов`язує поважність причин пропуску строків звернення, повинні бути доведеними та підтвердженими належними доказами, і дійсно підтверджувати неможливість звернення до суду у встановлений законодавством строк.

Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі «Станков проти Болгарії» від 12 липня 2007 року).

Згідно з ч.3 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 13.08.2019 року не виконані апелянтом, недоліки апеляційної скарги не усунуто, а саме у строк, визначений судом, апелянтом не подано заяву (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням поважних причин поновлення строку на подачу другої апеляційної скарги, тому суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження слід відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне скарження залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.05.2019 року по справі № 520/3858/19 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)З.Г. Подобайло
Судді(підпис) (підпис) Н.С. Бартош А.М. Григоров