Справа № 560/2483/19
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/2483/19
УХВАЛА

іменем України

04 вересня 2019 рокум. Хмельницький

Суддя Хмельницького окружного адміністративного суду Матущак В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ГУ ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу № Ф-39654-17 від 16.05.2019 в сумі 11761,31 грн.

Відповідно до ухвали від 15.08.2019 Хмельницький окружний адміністративний суд залишив позовну заяву без руху та надав позивачу можливість усунути виявлені недоліки шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду з обґрунтуванням та наданням доказів поважності причин його пропуску.

На адресу суду від позивача надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду. В обґрунтування поважності пропуску строку позивач зазначає, що 03.06.2019 вона отримала вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019, що підтверджується конвертом із штрих-кодом (трек-номер) поштового відправлення 064 та роздруківкою з офіційного сайту УКРПОШТИ; 04.06.2019 позивач подала скаргу на вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 16.05.2019 до ДФС України, за результатом розгляду якої 10.07.2019 ДФС України винесло рішення № 31932/6/99-99-11-05-02-25, яке позивач отримала 12.07.201, що підтверджується конвертом із штрих-кодом (трек-номер) поштового відправлення 479 та роздруківкою з офіційного сайту УКРПОШТИ.

Відповідно до наказу №2/19 від 10.07.2019 з 15.07.2019 по 09.08.2019 ОСОБА_1 перебувала у відпустці та поза межами міста Шепетівка і Хмельницької області, що підтверджується білетами (посадочними документами) в обидві сторони.

Позивач зазначає, що були наявні обставини, які безпосередньо ускладнювали можливість вчинення процесуальної дії у визначений законом строк (усі письмові докази для підготовки позову знаходились в м. Шепетівка Хмельницької обл.), ця причина виникла протягом строку, який пропущено і відповідно підтверджується належними і допустими доказами.

Розглянувши клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, вважаю, що у задоволенні поданого клопотання необхідно відмовити, а позовну заяву повернути позивачеві з наступних підстав.

Строки звернення до суду визначені статтею 122 КАС України, відповідно до частини 1 якої визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Строк оскарження вимоги про сплату боргу за платежем єдиного соціального внеску передбачений статтею 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 08.07.2010 №2464-VI (далі - Закон №2464-VI).

Згідно з абзацами 3, 4 частини 4 статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до абзацу 9 частини 4 статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватися лише в тих межах часу, який встановлений законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Встановлення процесуальних строків законом та судом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України не зловживаючи ними.

Так, практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Відповідно, чинне законодавство обмежує строк звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Суддя встановив, що ОСОБА_1 оскаржує вимоги про сплату боргу № Ф-39654-17 від 16.05.2019.

Як самостійно зазначає позивач, про існування спірної вимоги їй стало відомо 03.06.2019, проте до суду позивач звернулася лише 12.08.2019, про що свідчить відбиток штампу на аркуші адміністративного позову.

В заяві про поновлення строку звернення до суду позивач, як на підстави поважності пропуску строку звернення до суду, посилається на те, що позивач оскаржувала податкову вимогу в адміністративному порядку та перебувала у відпустці за межами м. Шепетівка.

Суд критично ставиться до такого твердження позивача, оскільки вказаними вище положеннями визначений порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження, а також факт перебування позивача у відпустці, не свідчить про відсутність можливості у позивача звернутися до суду за захистом своїх прав, свобод та інтересів.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 55 КАС України сторона в адміністративній справі може брати участь в адміністративному процесі особисто і (або) через представника. Частиною 2 вказаної статті визначено, що особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Однак позивач наданим їй правом на представництво в суді не скористалася.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового процесу, яка є його ініціатором, зобов`язана з розумним інтересом цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов`язки.

Відповідно до частини 2 статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву..

Відповідно до пункту 8 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивача до суду з подібним позовом після того, як перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись пунктом 8 частини 4 статті 169, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Хмельницькій області про визнання протиправним та скасування вимоги - повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання.

Головуючий суддя В.В. Матущак