Справа № 640/5629/19
Суддя: Каракашьян С.К.
Дата ухвалення: 2019-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

30 серпня 2019 року м. Київ№ 640/5629/19
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Каракашьяна С.К., при секретарі судового засідання Мині І.І., за участі представника відповідача Таран А.С., розглядаючи в підготовчому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1
доМіністра юстиції України Петренка Павла Дмитровича
провизнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністра юстиції України Петренка Павла Дмитровича про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.04.2019р. відкрито провадження у справі та призначено до розгляду і підготовче засідання на 17.05.2019р.

Згідно відмітки служби діловодства 15.05.2019р. від адвоката Дроздовського Л.П. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому повідомлено, що адвокат не зможе взяти участь у судовому засіданні в якості представника позивача у зв`язку з відрядженням у м. Львів з 15 по 17 травня 2019 року.

У підготовчому судовому засіданні 17.05.2019р. судом визнано неявку представника позивача неповажною, оскільки до клопотання від 15.05.2019р. не надано жодних доказів підтвердження відрядження у м. Львів адвоката Дроздовського Л.П. та відкладено підготовче засідання на 24.06.2019р.

Згідно відмітки служби діловодства 24.06.2019р. від адвоката Дроздовського Л.П. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, я кому повідомлено, що ОСОБА_1 виявив бажання особисто бути присутнім у судовому засіданні, проте, у зв`язку з закордонним відрядженням до м. Мінськ для часті у Чемпіонаті світу з дзюдо в якості президента Федерації дзюдо України, не зможе прибути в судове засідання.

В підготовче засідання 24.06.2019р. адвокат Дроздовський Л.П. не з`явився, судом вдруге визнано неявку представника позивача неповажною, оскільки в клопотанні про відкладення від 24.06.2019р. зазначено про неможливість прибути в підготовче засідання позивача, розгляд справи відкладено на 26.07.2019р.

Згідно відмітки служби діловодства 12.07.2019р. від адвоката Дроздовського Л.П. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи призначеної на 22.07.2019р., у зв`язку з перебуванням адвоката позивача Дроздовського Л.П. у відпустці.

В клопотанні зазначено про неможливість прибути у судове засідання на 22.07.2019р., а засідання було призначено на 26.07.2019р. про що було повідомлено адвоката Дроздовського Л.П. повісткою про виклик, яку було вручено 27.06.2019р., що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення потового відправлення.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу 26.07.2019р. не здійснювалось, у зв`язку з тим, що програма Діловодство спеціалізованого суду (ДСС) не працювала, через проведення обшуку в приміщенні суду, розгляд справи було відкладено на 30.08.2019.

Згідно відмітки служби діловодства 29.08.2019р. від адвоката Дроздовського Л.П. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, в якому повідомлено, що адвокат не зможе взяти участь у судовому засіданні в якості представника позивача у зв`язку з закордонним відрядженням.

В підготовчому засіданні 30.08.2019р. за участі представника відповідача, судом було поставлено на обговорення питання залишення позову без розгляду.

Окружний адміністративний суд міста Києва приходить до висновку про неповажність причин неприбуття представника позивача в судове засідання 30.08.2019р., оскільки належних доказів в підтвердження обставин перебування адвоката позивача Дроздовського Л.П ОСОБА_2 в закордонному відрядженні до суду не надано.

Представник відповідача не заперечував щодо залишення позову без розгляду.

Вирішуючи питання залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне зазначити, що власне «повторність» означає вчинення знову, тобто основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. При цьому черговість та порядок вчинення дій не впливає на факт їх повторності. А тому «повторне неприбуття» як підстава для залишення позовної заяви без розгляду означає нез`явлення у судове засідання два чи більше рази без поважних причин протягом усього розгляду справи (а не обов`язково двічі підряд). Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 26 травня 2011 року у справі №К/9991/15646/11.

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС України обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на конструкцію норм частини п`ятої статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, серед підстав для застосування передбаченого цими статтями наслідку виокремлено як альтернативні:

- неявка позивача в судове засідання без поважних причин або

- неповідомлення позивачем про причини неявки в судове засідання.

Водночас комплексний аналіз положень зазначених норм процесуального закон дає підстави для таких висновків.

Залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС України, можливе виключно за наявності сукупності таких умов:

а) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання;

б) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;

в) неявка позивача в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки;

г) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача;

ґ) відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

Отже, вирішуючи питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених зазначеними нормами процесуального закону, суд на підставі аналізу матеріалів справи та думки інших учасників справи повинен, серед іншого, дослідити питання можливості розгляду справи по суті за відсутності позивача, а також з`ясувати, чи не наполягає відповідач на розгляді справи по суті на підставі наявних у ній доказів.

В той же час, суд зауважує, що неявка представника позивача перешкоджає розгляду справи, адже суд позбавлений можливості з`ясувати в чому, на думку позивача, полягає протиправність дій відповідача, та чим, на думку позивача порушує його права.

Представник відповідача на розгляді справи без позивача не наполягав та просив суд позов залишити без розгляду.

Разом з тим, суд зазначає, що реалізація позивачем його процесуальних прав залежить від його власного волевиявлення і застосування судом процесуальних наслідків у вигляді залишення без розгляду позовної заяви через повторну неявку позивача, повідомленого належним чином, є заходом реагування на зловживання ним своїми процесуальними правами та затягування судового розгляду.

При цьому, обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 по справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В свою чергу, в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 по справі «Смірнова проти України» визначено, що нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Відповідно до ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини, уникнення затягування судового розгляду, можливості в повній мірі з`ясувати обставини справи, а також з метою дотримання прав всіх учасників судового процесу, суд вважає за необхідне, у зв`язку з неявкою належним чином повідомленого представника позивача в судові засідання, від якого не надійшло заяви про розгляд справи без його участі, залишити позов без розгляду.

З огляду на викладене, керуючись пунктом 4 частини 1 статті 240, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Повний текст складено та підписано 03.09.2019.

Суддя С.К. Каракашьян