Справа № 1340/4659/18
Суддя: Довга Ольга Іванівна
Дата ухвалення: 2019-08-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 серпня 2019 рокуЛьвів№ 857/5052/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

головуючого-судді Довга О.І.,

судді Бруновська Н.В.,

судді Затолочний В.С.

секретар судового засідання Гнатик А.З.

за участю:

від позивача ОСОБА_9

від відповідача Галевич Н. Р.

третя особа ОСОБА_3 , ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та ОСОБА_3 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 березня 2019 року (головуючий суддя Ланкевич А.З., проголошено о 16:50:43 в м. Львів, повний текст складено 30.03.19) у справі № 1340/4659/18 за адміністративним позовом ОСОБА_5 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 про визнання протиправними дій, скасування приписів, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_5 (позивач) звернувся з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 , яким просив: - визнати протиправними дії відповідача щодо здійснення головними інспекторами будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України Горохом Н.С. і Онищак Х . Р . позапланової перевірки щодо дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті: будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 ; - визнати протиправним і скасувати припис відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року №192/18; - визнати протиправним і скасувати припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року №192/18-1.

В обгрунтування своєї позиції ОСОБА_8 .З. посилається на те, що відповідачем проведено позапланову перевірку позивача щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, за результатами якої складено акт №192/18 від 05.04.2018 року та винесено спірні рішення. Позивач з такими рішеннями не погоджується, оскільки вважає, що відповідач допустив порушення вимог чинного законодавства України в частині здійснення вказаного контрольного заходу, а відтак його результати не можуть вважатися правомірними. Зокрема, вказав, що підставою для проведення перевірки було звернення гр. ОСОБА_3 про порушення позивачем межової території заявника, затікання дощових вод на територію заявника, незаконне встановлення позивачем паркану та, як наслідок, відсутність в заявниці проходу до її підвалу. Однак відповідач провів перевірку інших обставин, аніж ті, які були викладені у зверненні, чим, на думку позивача, вийшов за межі своїх повноважень. Крім того, відповідачем не було видано письмового рішення про продовження строку проведення позапланової перевірки, що є порушенням абз.10 п.7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553. Стосовно оскаржуваних рішень, зазначив, що протиправні дії не можуть породжувати будь-яких правомірних наслідків, а тому протиправне проведення позапланової перевірки не може породжувати правомірних дій і рішень контролюючого органу. Між тим, щодо обґрунтованості винесення припису №192/18-1, вказав, що позивач здійснює будівництво на підставі будівельного паспорта, тому висновки щодо його відсутності є безпідставними, а щодо незабезпечення протипожежних відстаней, то таке порушення не встановлено належним чином, зокрема - не зазначено яким способом та з використанням яких засобів вимірювання визначено відстань. Вважаючи у зв`язку із цим свої права та інтереси порушеними, позивач звернувся до суду з метою їх захисту.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 20 березня 2019 року позов задовольнити частково. Визнано протиправним та скасовано припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України №192/18-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року. У задоволенні позовних вимог про визнання протиправними дій та визнання протиправним та скасування припису №192/18 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року - відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції відповідачем та третьою особою подано апеляційні скарги.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України у своїй скарзі посилається на безпідставність та необгрунтованість рішення суду першої інстанції, яке винесене без дослідження всіх обставин спору. Зокрема зазначає що інспекцією винесені оскаржувані рішення з дотриманням вимог чинного законодавства, та вказує, що за результатами перевірки, оформленої актом №192/18 від 05.04.2018 року, встановлено, що позивач на власній земельній ділянці самовільно здійснює будівництво двохповерхового з горищем житлового будинку розміром у плані 6,45х14,40 за адресою м.Радехів, вул.Поповича, 4 без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки та без права на виконання будівельних робіт - поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Крім того, встановлено, що будівництво здійсюється з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на АДРЕСА_2 , яка згідно Додатку 3.1 (обов`язкового) «Протипожені вимоги» ДБН 360-92** повинна становити 8 м (по факту 3,5 м). У зв`язку із цим, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем вимог ст.27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт та п.3.25* Додатку 3.1 (обов`язковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень». З огляду на викладене в сукупності та покликаючись на правомірність спірних рішень, наявність підстав для їх прийняття, вважає, що позовні вимоги позивача є необґрунтованими та безпідставними, просить рішення суду першої інстанції скасувати, та прийняти нове, яким у задоволені позову відмовити.

ОСОБА_3 не погодившись із висновками суду першої інстанції, теж подала апеляційну скаргу. У апеляційній скарзі посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального права. Зазначає, що вчинені відповідачем дії відповідають вимогам чинного законодавства, а саме щодо позапланової перевірки щодо дотримання законодавства позивачем у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на об`єкті: АДРЕСА_2, так як в останнього відсутні докази реєстрації документів на право виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_2 ; будівництво позивачем здійснюється з порушенням будівельних норм, а саме - не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на АДРЕСА_2 . Відтак зазначає, що оскаржувані позивачем рішення винесені з дотриманням всіх вимог чинного законодавства.

Представник позивача в судовому засіданні проти поданих апеляційних скарг заперечує.

Представник відповідача підтримує вимоги апеляційної скарги.

Представник третьої особи просить рішення суду першої інстанції скасувати, та прийняти нове, яким у задоволені позову відмовити повністю.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, учасників процесу, які з`явилися в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги задоволенню не підлягають з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. До напрямків діяльності Держархбудінспекції віднесені: архітектурно-будівельний контроль та нагляд; дозвільна процедура: ліцензування; регуляторна діяльність.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів даної справи 27.02.2018 року на адресу Державної архітектурно-будівельної інспекції України надійшло звернення ОСОБА_3 , в якому йшлося про незаконне будівництво житлового приміщення сусідом ОСОБА_5 , що проживає за адресою: АДРЕСА_4 . Заявник повідомила, що проживає за адресою: АДРЕСА_2 з 2000 року, а сусід в 2015 році збудував нову хату та порушив межову територію заявника, поставив паркан. Заявник не може пройти до свого підвалу та зазначила, що з даху прибудови ОСОБА_5 , в залежності від погодних умов, стікає вода і затоплює підвальне приміщення. Просила перевірити документацію межових територій заявника та ОСОБА_5 , а також розібрати паркан, що незаконно збудований ОСОБА_5 для пересування до підвалу та обслуговування будинку заявника.

У період з 27.03.2018 року по 05.04.2018 року відповідачем проведено позапланову перевірку державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем на об`єкті: «Будівництво житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_2» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За результатами перевірки складено акт №192/18 від 05.04.2018 року.

За наслідками перевірки відповідачем було встановлено, що позивач на земельній ділянці (цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд), що належить йому на праві власності згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 39, кадастровий номер земельної ділянки :01:008:0294, номер інформаційної довідки 116553996, підстава виникнення - свідоцтво про право власності серія НОМЕР_1 , самовільно здійснює будівництво двохповерхового, з горищем, житлового будинку розміром у плані 6,45х14,40 за адресою: АДРЕСА_2 без отримання будівельного паспорта забудови земельної ділянки та без права на виконання будівельних робіт - поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт (об`єкт будівництва за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) у відповідності до ч.5 ст.32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та здійснюється на підставі будівельного паспорта згідно Переліку об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466).

Будівництво позивачем здійснюється з порушенням будівельних норм, а саме: не забезпечено нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на АДРЕСА_2 , яка згідно Додатку 3.1 (обов`язкового) «Протипожені вимоги» ДБН 360-92** повинна становити 8 м (по факту 3,5 м).

У зв`язку із наведеним, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем вимог ст. 27, п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт, та п.3.25*, Додаток 3.1 (обов`язковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень».

Враховуючи зазначені порушення відповідачем складено: протокол №192/18 про адміністративне правопорушення від 05.04.2018 року; протокол №192/18-1 про адміністративне правопорушення від 05.04.2018 року; - видано припис №192/18 від 05.04.2018 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт (у зв`язку із виконанням будівельних робіт без права на виконання будівельних робіт); - видано припис №192/18-1 від 05.04.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (у зв`язку із здійсненням будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки та з порушенням будівельних норм в частині незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку).

20.04.2018 року відповідач виніс постанову №38/22/18-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, передбачені ч.ч.1 та 4 ст.96 Кодексу України про адміністративні правопорушення, згідно якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн.

Зазначена сума штрафу позивачем сплачена.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 9-1 Розділу V «Прикінцеві положення» Закону № 3038 встановлено, що на період до утворення (визначення) місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування органів державного архітектурно-будівельного контролю повноваження, визначені цим Законом, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з пунктами 1, 3, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Основними завданнями Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

В розумінні статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.41 Закону № 3038-VІ Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 було затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок №553).

Пунктом 5 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (Абзац восьмий пункту 7 Порядку №553).

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (Абзац десятий пункту 7 Порядку №553).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки (Абзац одинадцятий пункту 7 Порядку № 553).

Відповідно до абз.6 п.12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язанні надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до п.16 даного Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п.17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 18 Порядку № 553 передбачено, що акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (пункт 20 Порядку № 553).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку (п.19 Порядку №553).

Пунктом 21 Порядку №553 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відтак безпідставними є посилання позивача на те, що у разі надходження звернення від фізичної особи про порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, предметом проведення позапланової перевірки повинні бути саме ті питання, які порушені у відповідному зверненні, адже достатньо самого факту звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. В подальшому, у випадку, якщо під час проведення перевірки, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю виявляють відповідні порушення вимог законодавства, то це є підставою для видачі обов`язкового для виконання припису.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що під час проведення спірної перевірки відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Для проведення позапланового заходу було видано направлення від 27.03.2018 року №169/18-пз. Строк дії цього направлення - з 27.03.2018 до 04.04.2018 року. Перевірку було продовжено на два робочі дні - з 04.04.2018 по 06.04.2018.

Загалом перевірка проводилась з 27.03.2018 року по 05.04.2018 року. Отже, строк її проведення не перевищує десяти робочих днів, чим спростовуються доводи позивача про необхідність письмового рішення керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.

Акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання підготовчих та будівельних робіт №192/18 повністю відповідає формі акта, затвердженій наказом Мінрегіонбуду від 15.05.2012 року №240.

До того ж, відповідно до п.18 Порядку №553, акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Відтак, датою складення акта є останній день перевірки.

З врахуванням викладеного вимоги позивача про визнання протиправними дій відповідача щодо здійснення посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення позапланової перевірки порушень вимог чинного законодавства України безпідставні.

Спірним приписом встановлено порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт».

За правилами п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вимог абз.2 п.5, п.13 Порядку №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

20.04.2018 року відповідачем винесено постанову №38/22/18-ф/пз по справі про адміністративне правопорушення, передбачені ч.ч.1 та 4 ст.96 КУпАП. Згідно цієї постанови позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Докази сплати позивачем зазначеної суми наявні в матеріалах справи.

Виходячи встановлене вище порушення вимог ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», яке не заперечувалось позивачем, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що такого правомірно визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4420,00 грн.

Дослідивши матеріали справи колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний припис відповідача про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 05.04.2018 року №192/18 є таким, що виданий на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, в т.ч. Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року.

Щодо припису відповідача від 05.04.2018 року №192/18-1 колегія зазначає.

Згідно ч.2 статті 8 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (Закон № 3038) планування та забудова земельних ділянок здійснюється їх власниками чи користувачами в установленому законодавством порядку.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 1 Закону №3038 визначено, що містобудівна документація це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Відповідно до ст. 27 Закону № 3038 забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Спірним приписом встановлено порушення позивачем вимог ст.27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (здійснення будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки) та п.3.25* Додатку 3.1 (обов`язковий) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» (здійснення будівництва з порушенням будівельних норм в частині незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку).

Відповідно до ст. 27 Закону № 3038 забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Згідно п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 року (далі - Порядок), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.4 Порядку передбачено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику, зокрема, з підстав невідповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Так, згідно рішення Виконавчого комітету Радехівської міської ради від 13.03.2007 року №44 (наявний в матеріалах справи), позивачеві було надано дозвіл на будівництво нового житлового будинку в межах присадибної ділянки по АДРЕСА_4 (п.1 рішення).

За таких обставин, висновки відповідача про здійснення позивачем будівництва без отримання будівельного паспорта є безпідставними.

Щодо дотримання нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку.

Відповідно до Додатку 3.1 (обов`язкового) «Протипожежні вимоги» ДБН 360-92** «Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень» та п.3.25* ДБН 360-92**, протипожежні розриви між будинками або окремо розташованими господарськими будівлями відповідно до ступеня їх вогнестійкості, а також віддаленість ємкостей горючої рідини на присадибній ділянці (при опаленні будинків рідким паливом) слід приймати відповідно до протипожежних вимог (додаток 3.1).

Для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

При проектуванні проїздів і пішохідних шляхів необхідно забезпечувати можливість проїзду пожежних машин до житлових і громадських будинків, у тому числі із вбудовано-прибудованими приміщеннями, і доступ пожежників з автодрабин і автопідйомників у будь-яку квартиру чи приміщення. Відстань від краю проїзду до стін будинку, як правило, слід приймати 5 - 8 м для будинків до 9 поверхів і 8 - 10 м для будинків 9 поверхів і вище. Ширина проїзду повинна бути не менше 3,5 м.

Як вказано у спірному приписі, відстань до існуючого житлового будинку на АДРЕСА_2 становить 3,5 м, а повинна становити - 8 м.

Відповідно до пп.9 п.6 постанови Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року №294 «Про затвердження Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України», Держархбудінспекція України для виконання покладених на неї завдань має право використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Однак вказані результати замірів, як досліджено судом першої інстанції, та які були здійснені відповідачем, не можуть вважатися достовірними, оскільки Держархбудінспекція України повинна використовувати у своїй діяльності власні акредитовані лабораторії та контрольно-вимірювальні засоби, сертифіковані в установленому законодавством порядку.

Проте, ані при здійсненні заміру до існуючої житлової будівлі, ані суду, сертифікат вимірювального засобу пред`явлений не був. Не зазначено і відомостей щодо родових та індивідуальних ознак приладу, яким було здійснено вимірювання.

Крім того, суд враховує доводи позивача про неможливість здійснення спірних вимірів, адже по межі суміжних ділянок (вул.Поповича, 2 та вул . Поповича, 4) проходить глухий паркан, який і не дає змоги провести відповідне вимірювання. До того ж, посадові особи відповідача були присутні лише на території позивача та не відвідували суміжні земельні ділянки, зокрема на вул.Поповича, 2, що унеможливлює висновок про порушення відстаней до сусідньої споруди.

Відтак відповідачем не доведено належними та достовірними доказами факт дотримання чи недотримання нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку на АДРЕСА_2 .

Матеріалами справи підтверджено, що за наслідками розгляду акта перевірки №192/18 від 05.04.2018 року та протоколів про адміністративні правопорушення від 05.04.2018 року №192/18 та 192/18-1, позивача визнано винним лише у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.96 КУпАП (виконання будівельних робіт без права на виконання будівельних робіт). В частині ж здійснення будівництва без отримання паспорта забудови земельної ділянки та незабезпечення нормативної протипожежної відстані до існуючого житлового будинку відповідача не притягнуто до адміністративної відповідальності, хоча справа розглядалася про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених двома диспозиціями ст.96 КУпАП - і частиною 1, і частиною 4.

З врахуванням викладеного припис Державної архітектурно-будівельної інспекції України №192/18-1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.04.2018 року є таким, що не відповідає критеріям, визначеним у ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема прийнятий не на підставі та не у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, та необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції було правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а тому апеляційні скарги належить залишити без задоволення, а рішення суду - без змін. Доводи апеляційної скарги не спростовують рішення суду першої інстанції.

Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.

Керуючись ст. 243, 246, 250, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційні скарги Державної архітектурно-будівельної інспекції України та ОСОБА_3 залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 20 березня 2019 року у справі № 1340/4659/18 без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття. Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Головуючий суддя О. І. Довга
судді Н. В. Бруновська
В. С. Затолочний
Повне судове рішення складено 03 вересня 2019 року.