Справа № 280/2511/19
Суддя: Стрельнікова Наталя Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

02 серпня 2019 року Справа № 280/2511/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. розглянувши у місті Запоріжжі за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «МЕТИЗИ-94»

до Головного управління Держпраці у Запорізькій області

про визнання дій протиправними, -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «МЕТИЗИ-94» (надалі позивач) звернулося до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (надалі відповідач), в якому позивач просить суд :

-визнати протиправними дії відповідача щодо включення ПП "Метизи-94" до переліку суб`єктів господарювання із високим ступенем ризику від провадження господарської діяльності; щодо визначення строку здійснення заходу контролю (нагляду) ПП "Метизи-94" у 10 днів; щодо включення ПП "Метизи-94" до переліку суб`єктів господарювання у сфері промислової безпеки, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення;

-визнати протиправним та скасувати плановий захід зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці призначений на 09.08.2019 р. на ПП "Метизи-94" () строком на 10 днів.

-визнати протиправним та скасувати п. 3807 (№ позиції в ІАС ДНК 6000) Плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік, затвердженого наказом Державної служби України з питань праці від 29.11.2018 р.№ 126.

-зобов`язати відповідача у місячний строк з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі надати до Запорізького окружного адміністративного суду звіт про виконання судового рішення.

Позивач в обґрунтування заявлених позовних вимог та відповіді на відзив (вх. №26968 від 01.07.2019) посилається на те, що Головне управління Держпраці у Запорізькій області протиправно віднесено Приватне підприємство «МЕТИЗИ-94» до суб`єкта господарювання із високим ступенем ризику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення гігієна праці, що призвело до включення позивача до планів заходів зі здійснення державного контролю. Такі дії відповідачів вважає протиправними та просить скасувати відповідне рішення, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду. Просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідачем подано до суду відзив на адміністративний позов (вх. №26025 від 25.06.2019), в якому зазначено, що відповідно до інформації, яка міститься в мережі інтернет, встановлено, що позивач надає послуги із гарячого та гальванічного цинкування. Відповідачем не отримувалось повідомлення від позивача про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1, що передбачає пункт 18 Порядку затвердженого постановою КМУ від 11.07.2002 №956. Зазначає, що ступінь ризику впливає лише на періодичність здійснення планових перевірок, який може бути змінено за результатами планової перевірки. Так, відповідачем планові перевірки на ПП «МЕТИЗИ-94» жодного разу не проводились, а отже періодичність здійснення заходів не порушується незалежно від ступеня ризику. Крім того внесення позивача до плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) жодним чином не порушує права позивача та не суперечать Законодавству України. За таких обставин вважає доводи позовної заяви необґрунтованими та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства та просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 03.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін на 01.07.2019.

Ухвалою судді від 17.07.2019 року відмовлено у задоволені заяви позивача про забезпечення адміністративного позову.

У відповідності до п.3 ч.6 ст.12 КАС України дана справа є справою незначної складності, та згідно ст.ст. 257, 263 розглядається за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Згідно ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Статтею 258 КАС України передбачено, що суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 10 ч.1 ст. 4 КАС України, письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, відповідно до вищевказаних приписів КАС України, справу розглянуто судом в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами у межах строку, встановленого ст. 258 КАС України.

Суд, оцінивши повідомлені позивачем обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Судом з матеріалів справи встановлено, що Державна регуляторна служба України спільно з Міністерством економічного розвитку і торгівлі України та за підтримки Офісу ефективного регулювання (BRDO) запустила пілотний модуль планування заходів державного нагляду (контролю) (далі - ІАС ДНК).

Інтегрована автоматизована система ДНК має доступ до бази Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України.

Відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ПП «МЕТИЗИ-94» до ІAC ДНК внесено за КВЕД 46.74 - оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладами до нього (а.с.6-9).

Згідно Наказу Державної служби України з питань праці від 29.11.2018 року № 126 відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» затверджено План заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік (а.с.30).

На підставі вищевказаного Наказу сформований План заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік відповідно до вказаного Плану Приватне підприємство «МЕТИЗИ-94» визначено як суб`єкта господарювання, який у 2019 році підлягає комплексному плановому заходу державного нагляд (контролю) та включено до переліку підприємств та організацій, щодо яких заплановано проведення планової перевірки у III кварталі 2019 року, дата початку здійснення заходу 09.08.2019 (а.с.31).

З позиції в ІАС ДНК, у пункті №3807 Плану здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік проведення перевірки суб`єкта господарювання ПП «МЕТИЗИ-94» здійснюватиметься Головним управлінням Держпраці у Запорізькій області за адреою: 69006, м. Запоріжжя, вул. Портова, 2, у сфері державного нагляду (контролю) - промислова безпека, охорона праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, гігієна праці.

Передумовою для включення ПП «МЕТИЗИ-94» до Плану здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік стали обставини, пов`язанні із прийняттям Управлінням Держпраці у Запорізькій області рішення щодо віднесення ПП «МЕТИЗИ-94», як суб`єкта господарювання, до високого ступеню ризику та вчинення дій із внесення до системи відомостей про те, що позивач, підлягає окремому плановому заходу на 2019 рік

Позивач вважає, що вказане рішення із віднесення його до суб`єктів господарювання із високим ступенем ризику у зазначених сферах є протиправним та таким, що порушують його права та законні інтереси.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд керується такими мотивами.

Частиною 2 статті 19 Конституції Україні передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (в редакції від 04.04.2018 чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Згідно до абз. 2 ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Положенням ст.3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», серед іншого, передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за принципами: гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; здійснення державного нагляду (контролю) лише за наявності підстав та в порядку визначених законом; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Відповідно до абз. 5 ч. 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виключно законами встановлюється спосіб та форми здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Абзацом 4 частини 1 статті 1 Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що інтегрована автоматизована система державного нагляду (контролю) - єдина автоматизована система збирання, накопичення та систематизації інформації про заходи державного нагляду (контролю), призначена для узагальнення та оприлюднення інформації про заходи державного нагляду (контролю), координації роботи органів державного нагляду (контролю) щодо здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю), моніторингу ефективності та законності здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 4-1 інтегрована автоматизована система державного нагляду (контролю) створюється з метою забезпечення суб`єктів господарювання та органів державної влади, органів місцевого самоврядування інформацією про заходи державного нагляду (контролю).

До інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) вносяться відомості про: юридичних осіб - найменування, ідентифікаційний код, місцезнаходження, види діяльності, ступінь ризику від провадження господарської діяльності; фізичних осіб - підприємців - прізвище, ім`я, по батькові, реєстраційний номер облікової картки платника податків (серія та номер паспорта - для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, повідомили про це відповідному органу доходів і зборів та мають відмітку в паспорті), місце проживання, види діяльності, ступінь ризику від провадження суб`єктом господарювання господарської діяльності; найменування органів державного нагляду (контролю); види господарської діяльності, що підлягають державному нагляду (контролю); перелік нормативно-правових актів, дотримання вимог яких перевіряється під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), з посиланням на офіційні веб-сторінки відповідних органів державного нагляду (контролю); річні плани проведення заходів державного нагляду (контролю) та план проведення комплексних заходів державного нагляду (контролю); звіти про виконання річних та комплексного планів проведення заходів державного нагляду (контролю) за попередній рік; дату і номер наказу (рішення, розпорядження), місце здійснення заходу, строки здійснення, тип, підставу та предмет здійснення заходу, найменування органу державного нагляду (контролю), що зазначені у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю); результати здійсненого заходу державного нагляду (контролю) із зазначенням номера акта щодо виявлення або відсутності порушень законодавства, посилання на відповідні вимоги законодавства у разі виявлення порушень; короткий зміст розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснених заходів державного нагляду (контролю); застосовані до суб`єкта господарювання адміністративно-господарські санкції за результатами здійсненого заходу державного нагляду (контролю); результати оскарження розпорядчих документів органів державного нагляду (контролю) та застосовані до суб`єктів господарювання адміністративно-господарські санкції.

Частиною 8 статті 4-1 передбачено, що створення та функціонування інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, який є її держателем.

Відповідно абз.1. ч.1 ст.5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Абзацом 8 та 9 частини 1 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що органи державного нагляду (контролю) щороку визначають перелік суб`єктів господарювання, які підлягають плановим заходам державного нагляду (контролю) у плановому періоді, та не пізніше 15 жовтня року, що передує плановому, забезпечують внесення відомостей про таких суб`єктів господарювання до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) для автоматичного виявлення нею суб`єктів господарювання, які підлягають комплексним плановим заходам державного нагляду (контролю).

Проект плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) формується інтегрованою автоматизованою системою державного нагляду (контролю).

Відповідно до абз. 11, 12 та 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» план здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період для всіх органів державного нагляду (контролю) затверджує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті та вносить відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 15 листопада року, що передує плановому.

Річні плани здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) затверджують органи державного нагляду (контролю), оприлюднюють на своїх офіційних веб-сайтах та вносять відомості до інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) до 1 грудня року, що передує плановому.

Вимоги до оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), внесення змін до них та звіту щодо їх виконання визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності.

Правила оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), унесення змін до них та звіту щодо їх виконання визначаються Вимогами до оформлення річних та комплексного планів здійснення заходів державного нагляду (контролю), внесення змін до них та звіту щодо їх виконання, затвердженого наказом Міністерства економічногорозвитку і торгівлі У країн Державної регуляторної служби України від 07 серпня 2017 року № 1170/81 (далі - Вимога № 1170/81).

Відповідно до п. 4 Вимоги № 1170/81 органи державного нагляду (контролю) до 01 грудня року, що передує плановому, затверджують річні плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на відповідний плановий період з урахуванням узгоджених дат початку та строків здійснення визначених у плані здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) за формою згідно з додатком 2 до цих Вимог.

Частиною 2 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності, розробляє Методику розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), та Методику розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), які затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Методика розроблення критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), має передбачати, у тому числі, оцінку ступеня небезпеки, масштабу, виду та сфери діяльності, наявність порушень у попередній діяльності суб`єктів господарювання (крім новостворених).

Орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до його відання сфері критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності.

З урахуванням значення прийнятного ризику всі суб`єкти господарювання, що підлягають нагляду (контролю), належать до одного з трьох ступенів ризику: високий, середній або незначний.

Залежно від ступеня ризику органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю).

Критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю), затверджуються Кабінетом Міністрів України за поданням органу державного нагляду (контролю).

Залежно від ступеня ризику орган державного нагляду (контролю) визначає перелік питань для здійснення планових заходів (далі - перелік питань), що затверджується наказом такого органу.

Уніфіковані форми актів з переліком питань затверджуються органом державного нагляду (контролю) та оприлюднюються на його офіційному веб-сайті протягом п`яти робочих днів з дня затвердження у порядку, визначеному законодавством.

Виключно в межах переліку питань орган державного нагляду (контролю) залежно від цілей заходу та ступеня ризику визначає питання, щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Орган державного нагляду (контролю) оприлюднює критерії та періодичність проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) шляхом розміщення на своєму офіційному веб-сайті у порядку, визначеному законодавством.

Планові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органом державного нагляду (контролю) за діяльністю суб`єктів господарювання, яка віднесена:

до високого ступеня ризику - не частіше одного разу на два роки;

до середнього ступеня ризику - не частіше одного разу на три роки;

до незначного ступеня ризику - не частіше одного разу на п`ять років.

Абзацом 4 частини 1 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Відповідно до ч. 7 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у разі якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав і обов`язків суб`єкта господарювання або повноважень органу державного нагляду (контролю), така норма трактується в інтересах суб`єкта господарювання.

Із змісту наведених положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» вбачається, що залежно від ступеня ризику органом державного контролю визначається періодичність проведення планових заходів, а також перелік питань щодо яких буде здійснюватися державний нагляд (контроль), та зазначає їх у направленні на перевірку.

Тобто, суд вважає, що оцінка органом державного нагляду (контролю) ступеня ризику від провадження господарської діяльності є визначальним фактором, в залежності від якого органом державного нагляду (контролю) визначається періодичність проведення планових заходів стосовно такого суб`єкта господарювання та встановлюється перелік питань в межах яких здійснюватиметься такий плановий захід.

Частиною 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкту господарювання надано право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Разом з цим частиною 2 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: - вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; - перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення і одержувати копії посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; - не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: - він здійснюється з порушенням вимог щодо періодичності проведення заходів державного нагляду (контролю), передбачених законом: - посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону: - суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку передбаченому цим Законом.

Статтею 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.

Судом оглянуто інформацію, яка міститься в мережі Інтернет з офіційного веб- сайту ПП «МЕТИЗИ-94» (https://metizy-94.com.ua) та встановлено, що суб`єкт господарювання надає послуги із гарячого та гальванічного цинкування.

Отже під час процесу цинкування використовуються шкідливі та небезпечні хімічні речовини.

Відповідно до пункту 3 та 4 Порядку ідентифікації та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 № 956 (далі - Порядок № 956) суб`єкт господарювання, у власності або користуванні якого є хоча б один потенційно небезпечний об`єкт чи який має намір розпочати будівництво такого об`єкта, організовує проведення його ідентифікації. Потенційно небезпечний об`єкт вважається об`єктом підвищеної небезпеки відповідного класу у разі, коли значення сумарної маси небезпечної або декількох небезпечних речовин, що використовуються або виготовляються, переробляються, зберігаються чи транспортуються на об`єкті, дорівнює або перевищує встановлений норматив порогової маси.

Пунктом 18 Порядку № 956 визначено, що суб`єкт господарювання складає повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 і надсилає його у двотижневий термін відповідним територіальним органам Держпраці, ДСНС, Держекоінспекції, державної санітарно-епідеміологічної служби, Держархбудінспекції, а також відповідній місцевій держадміністрації або виконавчому органу місцевої ради.

Позивачем не надано до суду доказів складання та надання повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1, що є вимогою пункту 18 Порядку 956. Крім того відвідач зазначає, що ним не отримувалось такого повідомлення за формою ОПН-1.

Роботи з виконанням яких пов`язане провадження діяльності суб`єктів господарювання з високим ступенем ризику визначені пунктом 4 Критеріїв. Серед них, роботи з виготовлення, використання, переробки, зберігання або транспортування однієї чи кількох небезпечних речовин у кількості, що дорівнює чи перевищує порогову масу.

Разом з тим, відповідно до вищевказаного, визначити кількість небезпечних речовин не є можливим, у зв`язку з неотриманням повідомлення про результати ідентифікації об`єктів підвищеної небезпеки за формою ОПН-1 від Приватного підприємства «МЕТИЗИ-94».

Крім того слід зазначити, що ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері промислової безпеки та охорони праці впливає лише на періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю),

Також оскільки Головне управління жодного разу не проводила планові перевірки на ПП «МЕТИЗИ-94», за таких обставин періодичність здійснення заходів державного нагляду (контролю) не порушується незалежно від фактичного ступеню ризику.

При цьому ступінь ризику може бути змінено за результатами планової перевірки, яка буде проведена в серпні 2019 року, що вплине на періодичність проведення планових заходів у подальшому.

За таких обставин суд приходить до висновку, що внесення Приватного підприємства «МЕТИЗИ-94» до Плану заходів зі здійснення державного нагляду (контролю) Державної служби України з питань праці на 2019 рік жодним чином не порушує права суб`єкта господарювання та не суперечить Закону України «Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності».

Як зазначено у ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, з урахуванням вище викладеного, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності дійшов висновку, що відповідачем доведено законність та обґрунтованість дій, тому з огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є не доведеними, не обґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.9, 77, 132, 143, 243-246 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені адміністративного позову Приватного підприємства «МЕТИЗИ-94» (69006, м.Запоріжжя, вул. Портова, 2, ) до Головного управління Держпраці у Запорізькій області (69032, м. Запоріжжя, Північне шосе, 25, ) про визнання дій протиправними відмовити повністю.

Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення суду складено 02.08.2019 року.

Суддя Н.В.Стрельнікова