Справа № 460/94/19
Суддя: Затолочний Віталій Семенович
Дата ухвалення: 2019-09-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2019 рокуЛьвів№ 857/6625/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Затолочного В.С.,

суддів: Бруновської Н.В., Довгої О.І.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07 травня 2019 року у справі № 460/94/19 за адміністративним позовом Приватного підприємства - фірми «Торгбуд-Сервіс» до Головного управління ДФС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Недашківська К.М. в м. Рівному Рівненської області 07.05.2019 року), -

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство - фірма «Торгбуд-Сервіс» (далі - ПП-Ф «Торгбуд-Сервіс», позивач) звернулося з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Рівненській області (далі - ГУ ДФС, відповідач) в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 05.10.2018 №, яким застосовано штраф у розмірі 5412 грн. 67 коп.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Рівненській області від 05 жовтня 2018 року № в частині визначення суми штрафу у розмірі 5000 грн. 00 коп.

У задоволенні позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Рівненській області від 05 жовтня 2018 року № в частині визначення суми штрафу у розмірі 412 грн. 67 коп. відмовлено.

Не погодившись частково із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач, який покликаючись на те, що вказане рішення є незаконним та прийнятим з порушенням норм матеріального і процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, просить рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07 травня 2019 року скасувати в частині задоволення вимог позивача та ухвалити нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначив, що в ході перевірки контролюючим органом встановлено порушення позивачем термінів реєстрації податкової накладної № 82 від 01.06.2018, яка мала бути зареєстрована до 30.06.2018 року включно, але фактично зареєстрована 02.07.2018. Вказане порушення є безумовною підставою для накладення штрафу.

Відповідач надав суду письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги.

Справа відповідно до положень пункту першого частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) призначена та розглядалася в порядку письмового провадження.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що платником податків сформовано податкову накладну від 01.06.2018 № 82 на суму 300000 грн., в т.ч. ПДВ - 50000 грн. 00 коп.

Інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Рівненського управління Головного управління ДФС у Рівненській області Оніщук М.П . проведено камеральну перевірку податкової декларації та даних системи електронного адміністрування Приватного підприємства-фірми «Торгбуд-Сервіс», за результатами якої складено Акт «Про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій декларації з податку на додану вартість за травень, червень 2018 року Приватного підприємства-фірма «Торгбуд-Сервіс» код 32785198 та даних системи електронного адміністрування ПДВ (Єдиного реєстру податкових накладних)» від 25.07.2018 №194/17-00-50-01/32785198 (далі іменується - Акт перевірки).

Актом перевірки встановлено, крім іншого, порушення платником податків термінів реєстрації податкової накладної № 82 на 2 дні.

Платником податків подано до фіскального органу письмові Заперечення до Акта перевірки від 09.08.2018, за результатами розгляду яких висновки Акта перевірки залишено без змін.

На підставі Акта перевірки фіскальним органом сформовано податкове повідомлення-рішення від 05.10.2018 № , яким до платника податків застосовано штраф у загальному розмірі 5426 грн. 67 коп.

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням від 05.10.2018 № ПП-Ф «Торгбуд-Сервіс» звернулося до суду з цим позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що платник податків вчиняв усі залежні від нього дії для реєстрації податкової накладної № 82 у терміни, встановлені нормами Податкового кодексу України (далі - ПК України), проте внаслідок несвоєчасного отримання від фіскального органу Квитанції про реєстрацію податкової накладної був змушений повторно направляти на реєстрацію таку податкову накладну, що спричинило її реєстрацію лише 02.07.2018.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 201.1. статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Абзацами 1-5 пункту 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до пункту 3 Постанови Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» (далі - Порядок № 1246) операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктом 11 Порядку № 1246 встановлено, що після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Відповідно до пунктів 13-15 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС. У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Якщо платником податку надіслано для реєстрації кілька примірників однієї податкової накладної та/або розрахунку коригування, зареєстрованими вважаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, відомості яких внесені до Реєстру, та платнику податку надіслана відповідна квитанція (пункт 16 Порядку № 1246).

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

З матеріалів справи встановлено, що відповідно до витягу з «електронного кабінету» платника податків щодо формування та подання на реєстрацію податкової накладної № 82 така накладна створена 29.06.2018.

Записи за 30.06.2018:

09:58 - підписано бухгалтером; 09:58 - підписано печаткою; 09:58 - відправлено; 19:38 - відправлено; 20:13 - отримана перша квитанція; 20:13 - отримано повідомлення; 20:22 - підписано бухгалтером; 20:22 - підписано печаткою; 20:22 - відправлено.

Записи за 02.07.2018:

08:36 - отримана перша квитанція; 13:55 - отримана перша квитанція; 13:55 - отримано повідомлення.

Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.06.2018 час формування податкової накладної № 82 - 09:59:00. В квитанції зазначено, що документ - податкову накладну № 82 доставлено до ДФС України; документ не прийнято; встановлені помилки: документ не може бути прийнятий - рядок 1, порушено порядок обрахунку графи 10 розділу Б, сума у графі 10 (224583.33) не збігається з розрахованою (224582.75); документ не може бути прийнятий - рядок 3, порушено порядок обрахунку графи 10 розділу Б, сума у графі 10 (14583.33) не збігається з розрахованою (14582.75).

Також платником податків отримано Квитанцію про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.06.2018. В даній квитанції вказано час формування податкової накладної 19:52:44, а також зазначено, що податкову накладну № 82 доставлено до ДФС України; документ не прийнято; встановлені помилки: документ не може бути прийнятий - рядок 1, порушено порядок обрахунку графи 10 розділу Б, сума у графі 10 (224583.33) не збігається з розрахованою (224582.75); документ не може бути прийнятий - рядок 3, порушено порядок обрахунку графи 10 розділу Б, сума у графі 10 (14583.33) не збігається з розрахованою (14582.75).

Про прийняття податкової накладної № 82 свідчить Квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.07.2018.

Згідно з витягом з «електронного кабінету» платника податків щодо формування та подання на реєстрацію податкової накладної № 82 перша за день квитанція отримана 30.06.2018 о 20:13. Тобто, станом на 30.06.2018 позивачем отримано лише одну Квитанцію, натомість отримані в подальшому Квитанції свідчать про те, що 30.06.2018 платник податків ніби отримав дві квитанції.

Крім того, позивач отримав першу Квитанцію о 20:13 (30.06.2018) - після завершення операційного дня. В подальшому бухгалтером підписано та направлено повторно на реєстрацію податкову накладну № 82 о 20:22 (30.06.2018) з розрахунками, аналогічними первинній редакції накладної.

02 липня 2018 року о 08:36 позивачем отримано квитанцію про неприйняття документа, де вказано час і дату: 30.06.2018 о 09:59:00. Про отримання такої квитанції свідчить витяг з «електронного кабінету» платника податків щодо формування та подання на реєстрацію податкової накладної № 82.

02 липня 2018 року позивачем отримано Квитанцію про прийняття документа із зазначенням часу формування квитанції - 02.07.2018 о 08:04:15, а саме, податкової накладної № 82 з розрахунками, аналогічними як у податковій накладній, що направлена о 19:38 30 червня 2018 року.

Аналізуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що у документах по направленню податкової накладної № 82 на реєстрацію містяться невідповідності у зазначенні дати та часу вчинення реєстраційних дій фіскальним органом, платник податків вчиняв усі залежні від нього дії для реєстрації податкової накладної № 82 у терміни, встановлені нормами ПК України, проте внаслідок несвоєчасного отримання від фіскального органу квитанції був змушений повторно направляти на реєстрацію таку податкову накладну, що спричинило її реєстрацію лише 02.07.2018. Крім того, до Єдиного реєстру податкових накладних внесено відомості зазначені у податковій накладні № 82, відправленій до реєстру 30.06.2018 о 19:38 год., що свідчить про відсутність порушень податкового законодавства з боку платника.

З огляду на вищевикладене, апеляційний суд приходить до переконання про те, що висновки, сформовані судом першої інстанції є підставними та обґрунтованими, а тому оскаржуване судове рішення скасуванню не підлягає.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У Рішенні від 20.11.2011 року у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (п. 70).

Враховуючи, що внаслідок порушення відповідачами зазначеного принципу «належного урядування» були порушені права позивача, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами суду першої інстанції про протиправність оскаржуваного рішення відповідача.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10 лютого 2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної4 відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до частин 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

З огляду на вищезазначене, вказаним вимогам оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до пункту 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 241, 242, 308, 311, 315, 317, 321, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 07 травня 2019 року у справі № 460/94/19 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення.

Головуючий суддя В. С. Затолочний
судді Н. В. Бруновська
О. І. Довга