Справа № 520/3015/19
Суддя: Сіренко О.І.
Дата ухвалення: 2019-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2019 р.Справа № 520/3015/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Сіренко О.І.,

Суддів: Калиновського В.А. , Мінаєвої О.М. ,

за участю секретаря судового засідання Соколової О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської міської ради в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 05.06.19 року по справі № 520/3015/19

за позовом ОСОБА_1

до Харківської міської ради в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

27 березня 2019 року ОСОБА_1 (далі по тексту позивач) звернулась до суду з адміністративним позовом, в якому просила визнати протиправним і незаконним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 07.09.2018 № 943-Пр-У (далі за текстом - Інспекція). В обґрунтування позову остання зазначила, що перевірка відповідачем здійснена з порушенням порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Також зазначила, що тимчасове посилення стіни за допомогою дерев`яного бруса та ОСБ-листів та алюмінієвих вікон в вигляді балкону, який має ширину 0,7 метрів та довжину 10 метрів є вимушеним заходом для укріплення будинку та збереження його від руйнування. Наполягає, що вказаний балкон є тимчасовою некапітальною спорудою без фундаменту, а отже його облаштування не потребує жодних дозволів та введення в експлуатацію.

Харківська міська рада в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради ( далі по тексту відповідач ) позов не визнав, оскільки вважає, що позивачкою порушено встановлений порядок проведення будівельних робіт.

5 червня 2019 року рішенням Харківського окружного адміністративного суду позов ОСОБА_1 задоволений. Визнано протиправним та скасовано припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 07.09.2018 № 943-Пр-У.

В апеляційній скарзі відповідач Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради просить рішення суду першої інстанції скасувати, ухвалити нове судове рішення, яким позивачці відмовити у позові в повному обсязі. При цьому посилається на той факт, що суд першої інстанції дійшов помилкових висновків про те, що перевірка здійснювалась у спосіб візуального спостереження ( огляду), до квартири працівник відповідача не допускався. Також зазначив, що для того, щоб зробити висновок про самовільне будівництво не обов`язково заходити в середину будинку, працівники відповідача ознайомлювалися з технічною документацією на будинок, яка знаходиться в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». Крім того, Харківська міська рада не надавала будь - якої згоди на розміщення на землі комунальної власності об`єктів самочинного будівництва за адресою АДРЕСА_1 . Також відповідач вважає, що посилання суду першої інстанції стосовно того, що акт перевірки не містить жодних достатніх і переконливих поза розумним сумнівом суджень суб`єкту владних повноважень про те, що виявлена прибудова до багатоквартирного житлового будинку є частиною квартири заявника, а не окремим об`єктом є хибним, оскільки в акті зазначено, що власником квартири № 1 самовільно прибудований балкон ( веранда ) по периметру будинку з боку квартири.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Колегія суддів, вислухавши суддю - доповідача, пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали справи доводи апеляційної скарги, відзив на апеляційну скаргу, приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав :

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с. 25-26).

В період з 30.08.2018р. по 07.09.2018р. відповідачем було здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якого 07.09.2018 року складено акт № 943-А (а.с. 11-14).

Як вбачається з акту перевірки, відповідачем в ході перевірки виявлено порушення позивачем п.1 ч.1 ст.34, ч.ч.1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також абз.2 п.5, п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт (затверджено постановою КМУ № 466 від 13.04.2011р.; далі за текстом - Порядок №466).

Хоча перевірка здійснювалась у спосіб візуального спостереження (огляду), до Квартири працівник Інспекції не допускався.

Також в зазначеному акті вказано, що згідно інформаційної довідки № 136059481 від 30.08.2018 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна по об`єкту нерухомого майна - квартира АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі договору купівлі-продажу № 2556 від 01.07.2014. В єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України відсутня інформація щодо об`єкту за вищевказаною адресою. Згідно технічного паспорту КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради інв. № 197071, р. № 01 від 28.07.2014 (обстеження станом на 19.11.2013) на квартиру АДРЕСА_1 загальна площа квартири - 43,8 кв.м., житлова площа - 22,3 кв.м. Під час виходу на об`єкт візуальним оглядом зовні встановлено наявність по периметру стін квартири з північно-східного та північно-західного боків всієї квартири прибудови шириною до 2,5 м. з плит OSB, вікна та двері металопластикові. Вказана прибудова споруджена на колонах з керамічної цегли. Доступу в середину квартири надано не було. Об`єкт має ознаки незначного класу наслідків (відповідальності) ССІ. Конфігурація зовнішніх габаритів квартири не відповідає технічному паспорту БТІ. Також у дворі вказаного будинку розміщена альтанка з плит OSB, вольєр для собак і навіс. На момент проведення перевірки не представлено документ, що надає право на виконання будівельних робіт, затверджений у встановленому порядку проект. Факт самочинного будівництва також підтверджується листом Департаменту житлового господарства Харківської міської ради № К-4-18036/0/1-18.08-31-5779/0/129-18 від 11.05.2018 (вх. №6922/0/39-18 від 11.05.2018), де вказано, що власником квартири № 1 самовільно прибудований балкон ( веранда ) по периметру будинку з боку квартири. З урахуванням даних технічного паспорта КП «ХМБТІ» від 24.07.2014 можна зробити висновок, що прибудова до квартири № 1 побудована в період з 19.11.2013 до 11.05.2018. ОСОБА_1 була присутня під час проведення перевірки з виходом за вищевказаною адресою 30.08.2018. Підтвердити або спростувати факт експлуатації квартири не видалось за можливе.

07.09.2018р. відповідачем, на підставі вищезазначеного акту № 943-А, видано припис № 943-Пр-У про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого позивачеві приписано у термін до 07.11.2018 усунути допущені порушення у вигляді самовільної реконструкції квартири. ( а.с. 10).

Згідно з наявними в справі доказами позивач вказані акт та припис не отримувала та відповідно до пояснень останньої була ознайомлена з їхнім змістом 26.02.2019 при розгляді іншої адміністративної справи № 520/178/19 за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Задовольняючи позов ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що судження владного суб"єкта - Інспекції ґрунтуються виключно на візуальному огляді (спростереженні), не враховують технічного стану та параметрів багатоквартирного житлового будинку, відсутні належні докази користування незаконною прибудовою саме відповідачем по справі, тому, вважає, що покладені в основу оскарженого припису висновки є передчасними.

Колегія погоджується з таким висновком суду.

Згідно з ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельній контроль та нагляд.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства», який набрав чинності з 01.09.2015 року, встановлено, що до органів державно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад .

23 вересня 2015 року рішенням Харківської міської ради № 1981/15 створено інспекцію державно- архітектурного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Згідно ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» та підпункту 4 пункту 9-1 Прикінцевих положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноваження щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на території міста Харкова інспекція архітектурно-будівельного контролю здійснює з 11.04.2016 року.

Відповідач інспекція архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради у відповідності до пунктів 1.1, 3.3 Положення про інспекцію архітектурно-будівельного контролю, затвердженого рішенням Харківської міської ради № 7/15 від 20.11.2015 року є самостійним виконавчим органом, який утворюється Харківською міською радою та діє на правах відділу, та здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації щодо об`єктів, розташованих у межах міста Харкова. ( а.с. 104-108)

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно- будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно абзаців 5, 6 частини 1 статті 41 Закону № 3038-V1, пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року (далі по тексту Порядок № 553) в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 16 Порядку N 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (пункт 17 Порядку N 553).

Відповідно до пункту 18 Порядку N 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акту перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акту, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Пунктом 19 Порядку N 533 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (пункт 21 Порядку N 533).

Із системного аналізу наведених правових норм можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника. При цьому, копії акту перевірки та припису мають бути вручені суб`єкту містобудівної діяльності, а у разі відмови останніх від їх отримання, у відповідних документах робиться відмітка про відмову від підпису та надсилаються рекомендованим листом з повідомленням.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі NN 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі N 153/876/17.

Як пояснив представник відповідача перевірка позивача проводилась позапланова. В якості підстави для проведення перевірки посилалась на лист Департаменту житлового господарства Харківської міської ради від 11.05.№ К-4-18036/0/1-18.08-5779/0/219-18 ( а.с. 76).

Проте, з вказаного листа вбачається, що будинок АДРЕСА_1 має три квартири. За висновком Департаменту житлового господарства самовільно прибудований балкон (веранда) по периметру будинку здійснена власником не тільки квартири 1 , а і квартири 2.

За таких обставин, висновок відповідача щодо здійснення прибудови саме позивачем не відповідає фактичним обставинам справи.

Крім того, в зазначених направленнях на перевірку відсутнє посилання на наказ про призначення позачергової перевірки. Ані до суду першої, ані до суду апеляційної інстанції наказ про проведення позапланової перевірки відповідачем наданий не був.

Покладаючи на позивача обов`язок усунути порушення у самовільній реконструкції квартири, відповідач, як суб`єкт владних повноважень між тим перевірку самої квартири не здійснював, до приміщення об`єкту нерухомого майна не допускався.

Акт не містить жодних достатніх та переконливих поза розумним сумнівом суджень владного суб"єкта про те, що виявлена прибудова до багатоквартирного житлового будинку є частиною квартири позивача, а не окремим об`єктом і користується нею саме позивач.

Оскільки судження владного суб"єкта - Інспекції ґрунтуються виключно на візуальному огляді (спростереженні), не враховують технічного стану та параметрів багатоквартирного житлового будинку, то керуючись принципом верховенства права і намагаючись віднайти справедливий баланс між публічним інтересом суспільства і приватним інтересом заявника на збереження будинку від ймовірної руйнації, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що покладені в основу оскарженого припису висновки є передчасними.

З огляду на вищезазначене, доводи відповідача про те, що не було необхідності досліджувати саму квартиру позивача, оскільки факт самовільної прибудови останнім підтверджується листом Департаменту житлового господарства Харківської міської ради від 11.05.№ К-4-18036/0/1-18.08-5779/0/219-18 є безпідставними.

Доводи апеляційної скарги про те, що для того, щоб зробити висновок про самовільне будівництво не обов`язково заходити в середину будинку, працівники відповідача ознайомлювалися з технічною документацією на будинок, яка знаходиться в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» колегія суддів вважає також безпідставними.

Так , відповідно до листа комунального підприємства «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» Харківської міської ради № 14749/04.08 ( а.с. 74- 75 ) копію зазначеного технічного паспорту на адресу відповідача надано 22.12.2018 року, тобто поза межами періоду проведення перевірки, яка проводилась з 30 серпня до 07 вересня 2018 року.

Доводи відповідача, що спірний припис не породжує для позивача будь-яких обов`язків в силу закінчення строку його дії, суд вважає юридично неспроможними, оскільки невиконання даного припису стало підставою для іншої адміністративної справи № 520/178/19 за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до ОСОБА_1 , яка знаходиться на розгляді у Харківському окружному адміністративному суді.

Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З огляду на вищезазначене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що у спірних правовідносинах відповідач як суб`єкт владних повноважень не забезпечив реалізацію управлінської функції відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, оскільки не дотримав справедливого балансу публічного та приватного інтересів учасників спірних правовідносин.

Факт порушення прав та інтересів особи у спірних правовідносинах знайшов підтвердження проведеним судовим розглядом, що є визначеною процесуальним законом підставою для задоволення позову.

Згідно практики Європейського суду з прав людини щодо застосування ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (рішення від 21.01.1999р. у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», від 22.02.2007р. у справі «Красуля проти Росії», від 05.05.2011р. у справі «Ільяді проти Росії», від 28.10.2010р. у справі «Трофимчук проти України», від 09.12.1994р. у справі «Хіро Балані проти Іспанії», від 01.07.2003р. у справі «Суомінен проти Фінляндії», від 07.06.2008р. у справі «Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян ( MESROP MOVSESYAN ) проти Вірменії»), право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

За змістом перелічених рішень вимога п.1 ст.6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Відповідно до ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення або неправильне застосування норм матеріального права.

При розгляді даної справи не встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення або неправильне застосування норм матеріального права.

Оскільки суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції необхідно залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської міської ради в особі Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 року по справі № 520/3015/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)О.І. Сіренко
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський О.М. Мінаєва
Повний текст постанови складено 22.08.2019 року