Справа № 641/2646/19
Суддя: Курганникова О. А.
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2-а/641/68/2019 Справа № 641/2646/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2019 року

Головуючого-судді Курганникової О.А.

за участю секретаря судового засідання : Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції м. Харкова про скасування постанови,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до Управління патрульної поліції м. Харкова про скасування постанови НК №022863 від 16.02.2019 року. .

Позивач судове засідання призначене на 07.05.2019 року не з`явився, про час засідання повідомлений належним чином про що свідчать поштові повідомлення в матеріалах справи, які повернуті до суду без вручення адресату .

У судове засідання призначене на 24.06.2019, 22.07.2019, 14.08.2019, 27.08.2019 року позивач повторно не з`явився, про час засідання повідомлений належним чином про що свідчать поштові повідомлення в матеріалах справи, які повернуті до суду без вручення адресату .

Відповідно до положень ч.4 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо: позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

ВС у постанові 310/12817/13 роз`яснив, що процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.

Так в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно ч. 3 ст. 240 Кодексу адміністративного судочинства України, про залишення позовної заяви без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду може бути оскаржена.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 КАС України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Враховуючи те, що належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання ,не повідомив про причини неявки , та від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутністю, суд прийшов до висновку , що позовна заява підлягає залишенню без розгляду .

Керуючись ст. 240 КАС України, суд-

у х в а л и в:

Адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції м. Харкова про скасування постанови - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу подається до Харківського апеляційного адміністративного суду через Комінтернівський районний суд м. Харкова протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя -О. А. Курганникова