Справа № 340/2003/19
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 серпня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/2003/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., перевіривши матеріали адміністративного позову Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області Клюкіна Антона Павловича до Червонокостянтинівської сільської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача - Баштинський дошкільний навчальний заклад «Вербиченька» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, Червонокостянтинівський ДНЗ «Сонечко» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області Клюкін Антон Павлович звернувся до суду з адміністративним позовом до Червонокостянтинівської сільської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача - Баштинський дошкільний навчальний заклад «Вербиченька» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, Червонокостянтинівський ДНЗ «Сонечко» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, в якому просить суд:

1)визнати протиправною бездіяльність Червонокостянтинівської сільської ради щодо оформлення права власності на будівлі Баштинського дошкільного навчального закладу «Вербиченька» дитячий садок (вул. Галугана, с. Баштине, Петрівського району, Кіровоградської області) та Червонокостянтинівського ДНЗ «Сонечко» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області (вул. Перемоги,2, с. Червонокостянтинівка, Петрівського району, Кіровоградської області) та правовстановлюючих документів на земельні ділянки, на яких розташовані будівлі дошкільних закладів, що знаходяться в межах населеного пункту;

2) зобов`язати Червонокостянтинівську сільську раду вчинити дії, спрямовані на оформлення права власності на будівлі Баштинського дошкільного навчального закладу «Вербиченька» дитячий садок (вул. Галугана, с. Баштине, Петрівського району, Кіровоградської області) та Червонокостянтинівського ДНЗ «Сонечко» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області (вул. Перемоги,2, с. Червонокостянтинівка, Петрівського району, Кіровоградської області) та правовстановлюючих документів на земельні ділянки, на яких розташовані будівлі дошкільних закладів, що знаходяться в межах населеного пункту.

Суд зазначає, що з тексту позовної заяви слідує, що Заступник керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області Клюкін Антон Павлович звернувся до суду з метою представництва інтересів держави.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з частинами третьою, четвертою статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Разом з тим, частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Таким чином, згідно з частиною третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Не здійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Суд звертає увагу, що захищати інтереси держави повинні, насамперед, відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

У разі відсутності суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесений захист законних інтересів держави, а також у разі представництва інтересів громадянина з метою встановлення наявності підстав для представництва прокурор має право:

1) витребовувати за письмовим запитом, ознайомлюватися та безоплатно отримувати копії документів і матеріалів органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ і організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, що знаходяться у цих суб`єктів, у порядку, визначеному законом;

2) отримувати від посадових та службових осіб органів державної влади, органів місцевого самоврядування, військових частин, державних та комунальних підприємств, установ та організацій, органів Пенсійного фонду України та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування усні або письмові пояснення. Отримання пояснень від інших осіб можливе виключно за їхньою згодою.

Аналіз частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дає підстави стверджувати, що прокурор може підтвердити наявність підстав для представництва інтересів держави в суді шляхом надання належного обґрунтування, підтвердженого достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитами, а також копіями документів, отриманих від суб`єкта владних повноважень, що свідчать про наявність підстав для відповідного представництва.

Суд враховує, що відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (KOROLEV v. RUSSIA (no. 2), № 5447/03, § 33, ЄСПЛ, від 01 квітня 2010 року; MENCHINSKAYA v. RUSSIA, № 42454/02, § 35, ЄСПЛ, від 15 січня 2009 року).

Європейський Суд з прав людини неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France) від 31.03.2005, заява 61517/00, п. 27).

Пункт 3 частини першої статті 131-1 Конституції України, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, свідчить про те, що прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (пункт 3 частини другої статті 129 Конституції України).

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного суду від 19 липня 2018 року в адміністративній справі №822/1169/17

Разом з тим, у позові прокурором не обґрунтовано підстави звернення до суду, зокрема, від імені суб`єкта владних повноважень, з наданням належних доказів, які би підтверджували встановлення прокурором наявності підстав для представництва у відповідності д статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

До того ж, діяльність прокуратури з врахуванням статті 19 Конституції України та принципу правової визначеності має бути визначена винятково законодавством України.

Частина третя статті 23 Закону України "Про прокуратуру" не передбачає, що прокуратура самостійно визначає, у чому полягає інтерес держави. Напроти, зі змісту частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" слідує, що прокуратура: - винятково здійснює представництво таких інтересів (а не визначення); - здійснює представництво винятково законних інтересів держави, тобто, такі, які визначені безпосередньо законами.

Також, у своїй позовній заяві прокурор не вказав на такий законний інтерес держави, в якому він уповноважений здійснювати представництво.

Відповідно до вимог п.4 ч. 5 ст.160 КАС України (в редакції Закону від 03.10.2017р. №2147-VIII), в позовні заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Зміст позовних вимог визначає предмет та спосіб судового захисту.

Адміністративний позов має містити вимоги якими повинен бути вирішений спір по суті та вказано спосіб відновлення порушеного права позивача.

В даному випадку, прокурор просить зобов`язати відповідача вчинити дії, спрямовані на оформлення права власності на будівлі Баштинського ДНЗ "Вербиченька" Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області та Червонокостянтинівського ДНЗ "Сонечко" та правовстановлюючих документів на земельні ділянки, на яких розташовані будівлі дошкільних закладів.

При цьому, прокурором не конкретизовано, які саме дії слід вчинити відповідачу, що є порушенням положень п. 4 ч. 5 ст.160 КАС України.

Таким чином, позовну заяву подано без додержання вимог статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначене, суддя приходить до висновку про необхідність залишення даного позову без руху та надання позивачу терміну для усунення недоліків шляхом подання обґрунтування щодо звернення прокурора до адміністративного суду та уточнення позовних вимог в частині конкретизування, які саме дії слід вчинити сільській раді.

Керуючись ст. 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області Клюкіна Антона Павловича до Червонокостянтинівської сільської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні позивача - Баштинський дошкільний навчальний заклад «Вербиченька» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області, Червонокостянтинівський ДНЗ «Сонечко» Червонокостянтинівської сільської ради Петрівського району Кіровоградської області про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула