Справа № 620/2000/19
Суддя: Лобан Д.В.
Дата ухвалення: 2019-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 серпня 2019 року Чернігів Справа № 620/2000/19

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Лобана Д.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін в приміщенні суду справу за позовом першого заступника прокурора Чернігівської області в інтересах держави до Державної служби геології та надр України, Державної комісії України по запасах корисних копалин, Чернігівської обласної ради, третя особа на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - товариство з обмеженою відповідальністю «ВАРВА НАФТА» про визнання протиправними, скасування державної реєстрації та рішень,

В С Т А Н О В И В:

Перший заступник прокурора Чернігівської області звернувся до суду в інтересах держави з позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Державною службою геології та надр України товариству з обмеженою відповідальністю «ВАРВА НАФТА» за формою 3-гр із присвоєнням державного реєстраційного номера об`єкта РДГВН У-18-297/1, визнати протиправним та скасувати рішення засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин, оформлене протоколом № 4562 від 31.10.2018, визнати протиправним та скасувати рішення 16 сесії 7 скликання Чернігівської обласної ради № 31-16/VII від 20.12.2018 «Про погодження надання спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислової розробки родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), газу природного, нафти, газу, розчиненого у нафті, конденсату, супутніх компонентів площі ВАРВА НАФТА, розташованої в межах Чернігівської області, товариству з обмеженою відповідальністю «ВАРВА НАФТА».

Свої вимоги обґрунтовує тим, що зазначена державна реєстрація та рішення суперечать вимогам Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, затвердженого наказом Мінприроди України від 14.06.2013 № 263, зареєстрованого в Мінюсті України 10.07.2013 за № 1157/23689 (далі - Порядок № 263). Відповідні обставини, на думку позивача, підтверджуються формою 3-гр № 297 від 28.08.2018, протоколом ДКЗ України № 4562 від 31.10.2018.

Крім цього, Державною комісією України по запасах корисних копалин розглянуто матеріали геолого-економічної оцінки запасів та перспективних ресурсів вуглеводнів нафтогазоносної площі ВАРВА НАФТА, поданих ТОВ «ВАРВА НАФТА» з метою отримання спеціального дозволу на користування надрами. Розгляд поданих вказаним товариством матеріалів оформлений протоколом засідання колегії ДКЗ України від 31.10.2018 № 4562, відповідно до якого, серед іншого, апробовані підраховані станом на 01.01.2018 запаси і ресурси вільного газу, конденсату, нафти, розчиненого газу. Однак, наведений протокол, на думку позивача, є протиправним та підлягає скасуванні, виходячи з вимог Кодексу України про надра, Положення про порядок проведення державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22.12.1994 № 865 (далі - Порядок № 865).

Свою позицію щодо обов`язкової наявності документів, що посвідчують право користування надрами (спеціального дозволу на користування надрами), при затвердженні та розгляді матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ, позивач обгрунтовує положеннями Методичних рекомендацій щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин, матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затверджених наказом Державної комісії України по запасах корисних копалин від 21.07.2015 № 293.

Крім того, позивач стверджує, що оскаржуване рішення прийнято із порушенням вимог ст. 19 Конституції України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 № 615 та зазначає, що обов`язок правової експертизи проектів рішень обласної ради, відповідно до Положення про юридичний відділ виконавчого апарату Чернігівської обласної ради (додаток 4 до розпорядження голови обласної ради від 21.10.2013 № 98) покладається на відповідний відділ.

Також позивач зазначає, що приймаючи рішення про погодження або відмову у погодженні, обласна рада, як колегіальний орган та суб`єкт забезпечення національної безпеки, керуючись загальними приписами Конституції України та законами України, повинна оцінити можливий негативний вплив видобутку корисних копалин, в тому чи іншому місці, на довкілля. Оцінку такого впливу можливо провести лише в порядку та за умов, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля», шляхом складання відповідного висновку. Однак, на думку позивача, у порушення вищезазначених вимог обласною радою прийнято рішення № 31-16/VII від 20.12.2018 за відсутності висновку.

Крім того, позивач зазначає, що виходячи із системного аналізу Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2015 № 1174, державний геологічний контроль Держгеонадра України здійснює виключно під час виконання геологічного вивчення та використання надр надрокористувачами, тобто користувачами надр, визначеними ст. 13 Кодексу України про надра яким, відповідно до ст. 16 Кодексу надані спеціальні дозволи на користування надрами. Однак, в даному випадку, на думку позивача, ТОВ «ВАРВА НАФТА» не є надрокористувачем.

У позовній заяві та відповіді на відзив позивач також обґрунтовує своє право на звернення до суду із цим позовом, посилаючись на рішення Європейського Суду з прав людини, Закон України «Про прокуратуру», Закону України «По нафту і газ» та на вимоги Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.07.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами. Також залучено третю особу на стороні відповідачів, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - товариство з обмеженою відповідальністю «ВАРВА НАФТА».

У відзивах на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив та у поясненнях представники відповідачів та третьої особи проти позовних вимог заперечували, зазначивши, що вони їх не визнають з підстав необґрунтованості.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзиви, відповідь на відзиви та на пояснення, заперечення на відповідь на відзив та пояснення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Згідно ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 № 1697, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Тобто прокурор у даному випадку може звернутися до суду в інтересах держави.

Щодо строків звернення до суду, то у рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Іліан проти Туреччини» від 27.06.2000 зазначено, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи. Оскаржуваний протокол від 31.10.2018 № 4562 надійшов разом із пакетом документів з Державної служби геології та надр України до Чернігівської обласної ради 08.11.2018. Органам прокуратури області про вказані обставини стало відомо безпосередньо з інформації Державної служби геології та надр України від 01.04.2019 № 6245/03/10-19, яка надійшла до прокуратури області 09.04.2019 за № 9142-19. Таким чином, встановлений КАС України строк звернення до суду прокуратурою дотримано.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає таке.

Стосовно визнання протиправним та скасування державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Дерзкгеонадра України за формою 3-гр із присвоєнням державного реєстраційного номера об`єкта РДГВ У-18-297/1, суд зазначає таке.

Відповідно ст. 13 Кодексу України про надра користувачами надр можуть бути підприємства, установи, організації, громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи.

Частиною 1 ст. 14 Кодексу України про надра визначено, що надра надаються у користування для: зокрема, геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення.

Згідно з ч. 1 ст. 19 даного Кодексу надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу, що свідчить про те, що юридична особа або фізична особа є надрокористувачем.

У відповідності до пункту 2 Положення розпорядження геологічною інформацією, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 червня 1995 року № 423 (далі - Положення № 423) геологічна інформація - це зафіксовані дані геологічного, геофізичного, геохімічного, аерокосмічного, економічного змісту, що характеризують будову надр, наявні в них корисні копалини, умови розробки родовищ, інші якісні і кількісні параметри та особливості надр і отримані за результатами геологорозвідувальних, геолого-екологічних, науково-дослідних, експлуатаційних та інших робіт.

Згідно з пунктом 7 Положення № 423 геологічна інформація, створена (придбана) на кошти державного бюджету і передана до Геоінформу, надається у користування на договірній основі, причому органам державної влади та органам місцевого самоврядування, державним і комунальним підприємствам, установам і організаціям, державним органам у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр іноземних держав - безоплатно.

Порядок державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр регулюється Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 14.06.2013 № 263.

Пунктом 1 Порядку № 263 визначено, що він установлює єдину процедуру державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (далі - РДГВН), з метою запобігання їх дублюванню при подальшому вивченні геологічної будови надр, виявленні та оцінці запасів і якості корисних копалин, дослідженні екологічного стану геологічного середовища, з`ясуванні гірничотехнічних, гідрогеологічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.

Державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно- геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

Згідно пункту 1.2 Порядку № 263 дія цього Порядку регулює відносини, що виникають під час здійснення господарської діяльності з геологічного вивчення, у тому числі на стадії дослідно-промислової розробки, яка провадиться на ділянках надр, і поширюється на суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які мають намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр у межах території України та її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони.

Для цілей цього Порядку виконавцями РДГВН вважаються користувачі надр, визначені статтею 13 Кодексу України про надра.

Відповідно п. 1.3 Порядку № 263 державну реєстрацію РДГВН здійснює Державна служба геології та надр України відповідно до вимог цього Порядку шляхом проставлення відтиску штампа на переліку об`єктів робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою № 3-гр згідно з додатком до цього Порядку та внесення запису в журнал державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр.

Згідно з пунктом 1.4 Порядку № 263 передбачено, що державній реєстрації підлягають РДГВН, що проводяться на основі:

- діючого спеціального дозволу на користування надрами;

- затвердженого в установленому порядку пооб`єктного плану виконавця РДГВН;

- висновку щодо доцільності розподілу раніше затверджених запасів користних копалин родовища (ділянки) на окремі об`єкти надрокористування, затвердженого в установленому порядку.

Таким чином Порядок №263 має не вичерпний перелік документів, а визначає альтернативні спеціальному дозволу документами, які надають право на здійснення Державної реєстрації РДГВН.

Так, на підставі умов договору № 90/11 від 14.08.2018, TOB «ВАРВА НАФТА» придбало у відповідача - Держгеонадра право на користування геологічною інформацією (геологічний звіт: «обобщение результатов бурения параметрической скважины №500-Леляковская» Укргипрниинефть об-ние Укрнефть, Киев, 198, автор ОСОБА_1 . инв. № 44298) по Варвинській площі нафти та природного газу, яка знаходиться у Варвинському районі Чернігівської області.

22.08.2018 складено КЦУкрДГРІ експертний висновок щодо розподілу площі нафтогазоносних об`єктів Варвинської ділянки надр (Варвинський район Чернігівської області).

Як вбачається з п. 1.7 Порядку № 263 для проведення державної реєстрації виконавець РДГВН направляє заяву, до якої додаються, крім іншого, копія документа, на основі якого проводяться РДГВН (спеціальний дозвіл на користування надрами, пооб`єктний план геологорозвідувальних робіт, геологічне (технічне) завдання, висновок щодо довільності розподілу запасів тощо.

Суд звертає увагу на те, що виходячи із системного аналізу вказаних норм Порядку № 263, державна реєстрація РДГВН є одним із етапів отримання в майбутньому спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища, що повністю спростовує твердження позивача, що на момент державної реєстрації РДГВН у заявника вже має бути спеціальний дозвіл на користування надрами.

Отже, реєстрація РДГВН у відповідності до п. 1.4 та п. 1.7 Порядку № 263 проводиться не виключно на основі діючого спеціального дозволу на користування надрами, а ще й на підставі висновку щодо доцільності розподілу запасів.

В свою чергу, TOB «ВАРВА НАФТА» маючи намір проводити роботи і дослідження з геологічного вивчення надр до початку проведення таких робіт та з метою отримання спеціального дозволу на користування надрами, що дає право на здійснення геологічного вивчення надр, в тому числі дослідно-промислової розробки родовища, подало до Держгеонадра України заяву з додатками у відповідності до п. 1.4 та п. 1.7 Порядку №263 для здійснення державної реєстрації РДГВН.

Державне науково-виробниче підприємство «Державний інформаційний геологічний фонд України» листом від 28.08.2018 за № 05/305-2959, за дорученням Держгеонадра та надр ДНПВ «Геоінформ України», повідомило ТОВ «ВАРВА НАФТА», що подані реєстраційні документи на роботи та дослідження з геологічного вивчення надр зареєстровані Держгеонадра України під державним реєстраційним номером У-18-297/1.

Отже, для здійснення робіт і досліджень з геологічного вивчення, що визначені відповідною державною реєстрацією, товариство є користувачем надр, згідно ст. 13 Кодексу України про надра, оскільки є виконавцем РДГВН.

Крім того, помилковим є твердження позивача, що єдиним документом, який засвідчує право на таку реєстрацію є спеціальний дозвіл, оскільки це суперечить п. 1.4 та п. 1.7 Порядку № 263, яким передбачено і інші документи, зокрема висновок щодо доцільності розподілу запасів.

Таким чином доводи позивача щодо неможливості проведення державної реєстрації і досліджень РДГВН, пов`язаних із геологічним вивченням надр, здійснену Держгеонадра України за формою 3-гр без спеціального дозволу на користування надрами є безпідставними.

Крім того, частина 2 статті 16 Кодексу України про надра встановлює, що спеціальні дозволи на користування надрами надаються переможцям аукціонів, крім випадків, визначених Кабінетом Міністрів України, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, або Радою міністрів Автономної Республіки Крим щодо розробки родовищ корисних копалин місцевого значення та території Автономної Республіки Крим порядок проведення аукціонів с продажу спеціальних дозволів на користування надрами та порядок їх надання встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 2 Порядку № 615 дозволи надаються Держгеонадрами переможцям аукціонів з їх продажу та без проведення аукціонів у випадках, передбачених пунктом 8 цього Порядку.

Відповідно до підпункту 1 пункту 8 Порядку № 615 без проведення аукціону дозвіл надається у разі видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ, та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів, а також видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу.

Зміст підпункту 1 пункту 8 Порядку № 615 свідчить, що без проведення аукціону дозвіл може надаватись у таких двох самостійних випадках:

1) у разі видобування корисних копалин, якщо заявник за власні, кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ, та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів;

2) у разі видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу.

Отже, твердження позивача про необхідність для отримання спеціального дозволу без проведення аукціону виключно за умови наявності діючого спеціального дозволу та дотримання заявником усіх двох вимог підпункту 1 пункту 8 Порядку № 615, є помилковим.

Стосовно ж визнання протиправним та скасування рішень засідання колегії Державної комісії України по запасах корисних копалин, оформлене протоколом № 4562 від 31.10.2018, суд зазначає наступне.

Пунктом 3 Порядку № 865 визначено, що основними завданнями державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин є: оцінка достовірності запасів корисних копалин і наявних у них корисних компонентів на основі дослідження та аналізу матеріалів геологічного вивчення надр щодо закономірностей формування й розміщення покладів корисних копалин, їх речовинного складу й технологічних властивостей, гірничо-геологічних, гідрогеологічних та інших умов залягання; встановлення кондицій на мінеральну сировину для підрахунку запасів родовищ з урахуванням раціонального використання всіх корисних копалин і наявних у них корисних компонентів; визначення кількості та якості запасів корисних копалин і компонентів, ступеня їх вивчення й підготовленості до промислового освоєння; оцінка промислового значення запасів корисних копалин і компонентів за умови їх найповнішого, економічно раціонального й комплексного вилучення та використання на основі сучасних промислових технологій; оцінка відповідності наявного в межах родовищ вмісту речовин, що негативно впливають на довкілля і здоров`я людей під час видобутку, переробки й використання корисних копалин, а також складування відходів виробництва, вимогам стандартів, нормативів, лімітів, санітарно-гігієнічних норм і правил, затверджених у встановленому порядку.

Згідно з п. 4 Порядку № 865 державна експертиза та оцінка запасів корисних копалин проводиться Державною комісією України по запасах корисних копалин (далі - ДКЗ) з дотриманням таких принципів: наукова обґрунтованість, незалежність, об`єктивність і комплексність; узгодження екологічних, економічних і соціальних інтересів суспільства; узгодження довгострокових державних перспектив у збереженні запасів корисних копалин з інтересами користувачів надр; виконання вимог актів законодавства.

Також, згідно пункту 28 Порядку № 865 надання спеціального дозволу на користування надрами з метою видобування корисних копалин та акту про надання гірничого відводу здійснюється після державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Таким чином, наданню спеціального дозволу на користування надрами повинно передувати проведення експертизи та оцінки запасів корисних копалин.

Відповідно до п. 5 Порядку № 865 залежно від ступеня підготовленості до промислового освоєння запасів корисних копалин державна експертиза може завершуватися:

- апробацією запасів корисних копалин попередньо розвіданих родовищ, підготовлених до проведення розвідувальних робіт;

- затвердженням запасів корисних копалин розвіданих родовищ, призначених для проектування й будівництва нових, продовження терміну роботи діючих гірничодобувних і переробних підприємств.

Згідно пункту 16 Порядку № 865 матеріали геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин подаються до ДКЗ користувачами надр або уповноваженими ними особами.

Суд звертає увагу на те, що 17.10.2018 TOB «ВАРВА НАФТА» звернулась з листом до Державної комісії по запасах корисних копалин України про розгляд матеріалів звіту «Початкова геолого-економічна оцінка перспективної на нафту та газ площі «ВАРВА НАФТА» у Чернігівській області.

До вищевказаного листа ТОВ «ВАРВА НАФТА» було долучено наступні документи:

1. Звіт «Початкова геолого-економічна оцінка перспективної на нафту та газ площі «ВАРВА НАФТА», виконаний ДП «Укрнаукагеоцентр»;

2. Експертний висновок щодо розподілу площі нафтогазоносних об`єктів Варвинської ділянки надр (Варвинський район Чернігівської області);

3. Державну реєстрацію робіт та досліджень з геологічного вивчення надр за формою 3-гр (У-18-297/1);

4. Авторську довідку про загальні відомості, особливості геологічної будови, проведені геологорозвідувальні роботи, основні положення ТЕМ і коефіцієнтів вилучення і результати підрахунку ресурсів вуглеводів площі «ВАРВА НАФТА»;

5. Довідку про те, що видобуток вуглеводів на площі «ВАРВА НАФТА» станом на 01.01.2018 ТОВ «ВАРВА НАФТА» не здійснювався;

6. Протокол від 11.10.2018 № 18 спеціального засідання геолого-технічної ради ТОВ «ВАРВА НАФТА» та ДП «Укрнаукагеоцентр»;

7. Експертні висновки ОСОБА_2 (геолого-технічний), ОСОБА_3 (технологічний), ОСОБА_4 (економічний);

8. Пояснювальну записку та відповіді на зауваження і пропозиції експертів до звіту «Початкова геолого-економічна оцінка перспективної на нафту та газ площі «ВАРВА НАФТА» Чернігівської області» із зведеною таблицею перспективних ресурсів нафти і розчинного газу станом на 01.01.2018.

Пунктом 3.9 Порядку № 263 передбачено, що звітні матеріали про результати робіт, які виконанні без державної реєстрації або не відповідають реєстраційним даним, не приймаються до розгляду Державної комісії України по запасах корисних копалин.

Суд звертає увагу на те, що враховуючи державну реєстрацію РДГВН, що була здійсненна Держгеонадра України за № У-18-297/1 та надана ТОВ «ВАРВА НАФТА» разом із матеріалами геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин, у Державної комісії України по запасах корисних копалин не було підстав відмовити в прийнятті матеріалів геолого-економічної оцінки запасів та не проводити експертизу і оцінку запасів корисних копалин, яка відповідно до пункту 5 Порядку № 865 завершувалась апробацією.

Крім того, відповідно до п.п. 1 п. 8 Порядку № 615 визначено, що без проведення аукціону дозвіл надається v разі видобування корисних копалин, якщо заявник за власні кошти здійснив геологічне вивчення ділянки надр та підрахунок запасів корисних копалин, який затверджено ДКЗ, та подав документи на отримання спеціального дозволу не пізніше ніж протягом трьох років після затвердження запасів, а також видобування корисних копалин (для нафтогазоносних надр на геологічне вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ), якщо заявник за власні кошти здійснив апробацію в ДКЗ за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а в межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України - десяти років з моменту надання дозволу.

Згідно із п. 4 Порядку № 615 дозвіл на видобування корисних копалин (промислову розробку їх родовищ) надається після проведення експертизи та оцінки розвіданих запасів корисних копалин в установленому порядку чи апробації прогнозних (перспективних) ресурсів корисних коралин ДКЗ за умови подальшого затвердження нею таких запасів.

Отже, норми діючого законодавства визначають можливість здійснення заявником за власні кошти апробації матеріалів з попередньої геолого-економічної оцінки в ДКЗ шляхом проведення експертизи та оцінки прогнозних (перспективних) ресурсів корисних копалин ДКЗ з метою отримання в подальшому спеціального дозволу на користування надрами.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що ТОВ «ВАРВА НАФТА» правомірно здійснило державну реєстрацію РДГВН, провело оцінку запасів корисних копалин, результатом якої є апробація запасів ДКЗ, та погодило отримання такого дозволу з обласною радою.

Більш того, протокол не є рішенням органу, а є документом, в якому зафіксовано певні факти, що виносились на колегіальний розгляд, дані щодо результатів вчинення певних дій, а тому є неможливим відміна подій, які вже стались та зафіксовані.

Стосовно визнання протиправним та скасування рішення 16 сесії 7 скликання Чернігівської обласної ради № 31-16/VII від 20.12.2018, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування» районні та обласні ради - органи місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст.

Статтею 9-1 Кодексу України про надра передбачено, що до компетенції обласних, Київської та Севастопольської міських рад у порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законодавчими актами, належить погодження надання надр у користування з метою геологічного вивчення і розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.

Статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

Статтею 55 Регламенту роботи обласної ради VII скликання визначено, що рішення приймаються на пленарному засіданні, після їх обговорення. Рішення можуть прийматись без обговорення на пленарному засіданні, якщо жоден з депутатів не наполягає на цьому.

Позивачем не доведено порушення процедури постановлення рішення.

Згідно із п. 9 Порядку № 615 надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції та у межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, погоджується з: відповідними районними, міськими, селищними, сільськими радами - на користування ділянками надр, що містять корисні копалини місцевого значення. Видача дозволу здійснюється на підставі заяви і документів, зазначених у додатку 1, та погоджується органами, визначеними абзацами другим - четвертим цього пункту.

При цьому, рішення обласної ради про погодження надання спеціальних дозволів на користування надрами не відноситься до документів дозвільного характеру, не є підставою для початку провадження планової діяльності, не встановлює (змінює) параметри та умови провадження планової діяльності.

Відповідно до п. 9 Порядку № 615 надання надр у користування, за винятком надання надр на умовах угод про розподіл продукції та у межах континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, погоджується з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, відповідними обласними, Київською і Севастопольською міськими радами - на користування ділянками надр з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, а також для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин.

Повноваження обласних рад передбачено ст. 43 Закону України «Про місцеве самоврядування». Також, частиною 2 цієї статті визначено, що районні і обласні ради можуть розглядати і вирішувати на пленарних засіданнях й інші питання, віднесені до їх відання цим та іншими законами.

Суд звертає увагу на рішення Конституційного Суду України від 16.04.2009 у справі № 1-9/2009, в якому проаналізувавши функції і повноваження органів місцевого самоврядування, врегульовані Конституцією України та іншими законами України, Конституційний суд України дійшов висновку, що органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних актів належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні акти передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Отже, Чернігівська обласна рада, приймаючи рішення у порядку визначену Законом, шляхом голосування здійснила своє волевиявлення та реалізувала свою компетенцію від імені відповідної територіальної громади. Дане рішення є не нормативним актом, застосовується одноразово та вичерпує свою дію фактом його реалізації, що, в свою чергу, унеможливлює його подальше скасування.

Відповідно до Закону України «Про перелік документів дозвільного характеру» перелік документів дозвільного характеру встановлюється цим Законом. Встановлення інших видів документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності може здійснюватися шляхом внесення відповідних змін до цього Закону.

Погодження клопотань про надання надр у користування з метою геологічного вивчення, розробки родовищ корисних копалин не входить до Переліку документів дозвільного характеру.

Отже, доводи позивача про протиправність рішення обласної ради через відсутність висновку з оцінки впливу на довкілля є помилковими.

Стосовно оцінки впливу на довкілля згідно Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» при прийняті рішення 16 сесії 7 скликання Чернігівською обласною радою № 31- 16/VІI від 20.12.2018, суд зазначає наступне.

TOB «ВАРВА НАФТА» почало процедуру оцінки впливу на довкілля (далі - ОВД) 30.10.2018 шляхом оприлюднення повідомлення про планову діяльність (реєстраційний № справи: 38), а 22.02.2019 в Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля внесено звіт з оцінки впливу на довкілля (далі - Звіт з ОВД) та розміщено оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД.

Повідомлення про планову діяльність опубліковано в газетах «Деснянська Правда» від 01.11.2018 і «Слова Варвинщини» від 01.10.2018 № 44 та розміщено на дошці оголошені Варвинської районної ради.

Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД було опубліковано суб`єктом господарювання у газеті «Слова Варвинщини» від 21.02.2019 № 8 та у газеті «Деснянська правда» від 21.02.2019 № 8 та розміщено на дошці оголошень Варвинської районної ради.

Громадські слухання з обговорення звіту з ОВД планової діяльності ТОВ «ВАРВА НАФТА» відбулись 12.03.2019 о 14:00 у залі засідань Варвинської районної ради.

11.04.2019 Міністерство екології та природних ресурсів України офіційно опублікувало в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля висновок з оцінки впливу на довкілля № 38.

Станом на 07.11.2018 TOB «ВАРВА НАФТА» подано заяву на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону (вихідний № 29 від 07.11.2019) з додатками та описом документів, що подаються разом із заявою про надання спеціального дозволу на користування надрами, серед яких подавалась копія «Повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля» згідно відомостей Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля на 5 арк. та скріншоти повідомлення № 8/5495 від 30.10.2018 про планову діяльність з сайту Міністерства екології та природних ресурсів України.

Згідно преамбули Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» цей Закон встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до ст. 2 Закону «Про оцінку впливу на довкілля» оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Водночас, відповідно до п. 4 примітки Порядку № 615 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) у разі відсутності у заявника, який подав до 31 грудня 2018 відповідно до пункту 8 цього Порядку заяву разом з документами, зазначеними у цьому додатку, з метою отримання дозволу на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно- промислову розробку родовищ, з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовищ) видобування нафти і газу (промислова розробка родовищ) видобування корисних копалин, результатів оцінки впливу на довкілля на планову діяльність ( звіт з оцінки впливу на довкілля, звіт про громадське обговорення та висновок з оцінки впливу на довкілля) такий заявник подає разом із зазначеною заявою засвідчену своїм підписом копію поданого відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та інформацію про його внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

У такому випадку до особливих умов дозволу включається обов`язок надрокористувача провести процедуру оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» у строк, що не перевищує шести місяців з дня внесення повідомлення про плановану діяльність до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

Суд звертає увагу на те, що на виконання вказаної норми Порядку № 615, у п. 9 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами від 05.03.2019 № 4979 на підставі наказу Держгеонадр від 22.12.2018 № 508, виданого ТОВ «ВАРВА НАФТА», обов`язковим встановлено проведення процедури оцінки впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу па довкілля» у строк що не перевищує шести місяців з дня внесення повідомлення про планову діяльність до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля.

Так, згідно інформації з реєстру оцінки впливу на довкілля ТОВ «ВАРВА НАФТА» подано повідомлення про здійснення планової діяльності 30.10.2018.

01.04.2019 офіційно оприлюднено висновок з оцінки впливу па довкілля щодо діяльності ТОВ «ВАРВА НАФТА».

Суд вважає, що наведені обставини повністю спростовують твердження позивача про необхідність, в даному випадку, проведення оцінки впливу на довкілля до прийняття рішення про видачу спеціального дозволу.

Щодо судових рішень, на які позивач посилається у позовній заяві, то з їх аналізу вбачається, що у кожному окремому випадку судами досліджувались інші обставини, які стосувалися виключно учасників спорів в інших справах.

Відповідно до Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 05.05.1997 № 432 геолого-економічна оцінка ділянки надр - це періодичний аналіз результатів кожної стадії геологічного та техніко-економічного вивчення ресурсів корисних копалин ділянки надр з метою встановлення та/або зміни промислового значення їх запасів на підставі інформації про фактичні технологічні схеми, техніко-економічні показники і фінансові результати видобування корисних копалин в межах такої ділянки. Попередня геолого- економічна оцінка (ГЕО-2) - обґрунтування доцільності промислового освоєння родовища (покладу) корисних копалин та інвестування геологорозвідувальних робіт з його розвідки і підготовки до експлуатації.

Згідно Інструкції із застосування Класифікації запасів і ресурсів корисних копалин державного фонду надр до геолого-економічного вивчення ресурсів перспективних ділянок та запасів родовищ нафти і газу, затвердженої наказом Державної комісії України по запасах корисних копалин від 10.07.1998 № 46, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.07.1998 за № 475/2915 (далі - Інструкція № 46) за ступенем техніко- економічного вивчення запаси та ресурси вуглеводнів поділяються на три групи, зокрема до другої групи належать запаси, на основі яких виконана попередня геолого-економічна оцінка (ГЕО-2) їхнього промислового значення. Матеріали ГЕО-2 у вигляді техніко-економічної доповіді (ТЕД) повинні пройти апробацію в ДКЗ або у замовника (інвестора) робіт з подальшого вивчення і використання цих запасів.

Суд також звертає увагу на те, що в порушення вимог ч. 1 ст. 77 КАС України позивачем не надано пояснень щодо застосовування редакції постанови Кабінету Міністрів України від 30 травня 2011 року № 615 «Порядок надання спеціальних дозволів на користування надрами», яка діяла на час прийняття 20.12.2018 рішення Чернігівської обласної ради, а це має значення, оскільки від цього залежать умови, які ставляться для суб`єкта господарювання (підпункту 1 пункту 8 Порядку) з метою отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону.

Позивачем не надано жодного належного та допустимого, у розумінні ст. 73, 74 КАС України, доказу на підтвердження своїх доводів про те, що дії ДКЗ штучно створювали сприятливі умови для уникнення окремій юридичній особі дотримання певних процедур.

Щодо посилання позивача на Методичні рекомендації, затверджені наказом ДКЗ від 21.07.2015 № 293, то відповідно до пункту 10 Положення № 865 вимоги до змісту, оформлення і порядку подання для державної експертизи та оцінки матеріалів геолого-економічної оцінки запасів родовищ конкретних видів корисних копалин затверджуються ДКЗ.

Інструкція про зміст, оформлення і порядок подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого-економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин була розроблена та затверджена наказом ДКЗ від 04.09.1995 № 35, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 01.11.1995 за № 394/930. Проте наказом Міністерства юстиції України від 18.05.2015 № 736 було скасовано рішення про державну реєстрацію цієї інструкції. Методичні рекомендації щодо змісту, оформлення і порядку подання на розгляд Державної комісії по запасах корисних копалин матеріалів геолого- економічних оцінок родовищ металічних і неметалічних корисних копалин, затверджені наказом ДКЗ від 21.07.2015 № 293, за своєю правовою природою носять рекомендаційний, інформаційний та роз`яснювальний характер та стосуються інших корисних копалин, ніж ті, що є предметом дослідження у цій справі.

В свою чергу, на даний час діють Інструкція про зміст, оформлення та порядок подання в ДКЗ України матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ нафти і газу, затверджена наказом ДКЗ від 18.10.1999 № 120, зареєстрована в Міністерстві юстиції України 10.12.1999 за № 853/4146 та вищезазначена Інструкція № 46.

При цьому матеріали звіту, який розроблено за замовленням ТОВ «ВАРВА НАФТА», містили інформацію про результати геологічного вивчення, підрахунок запасів та техніко-економічну доповідь щодо певної площі, а саме - площі ВАРВА НАФТА, геолого-економічна оцінка запасів і ресурсів вуглеводнів по якій подаються вперше та є новим об`єктом надрокористування.

Враховуючи вищезазначене, відповідачі у спірних правовідносинах діяли на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку, а тому у задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

При цьому, судом враховується положення пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, відповідно до якого обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту.

Крім того, згідно з пунктом 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі "RuizTorija v. Spain" від 09.12.1994, пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод не можна розуміти як такий, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.

У відповідності до ст. 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 139, 142, 189, 227, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення суду. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Позивач: перший заступник прокурора Чернігівської області (вул. Князя Чорного, буд. 9, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 02910114).

Відповідачі: Державної служби геології та надр України (вул. Антона Цедика, 16, м. Київ, 03057, код ЄДРПОУ - 37536031), Державної комісії України по запасах корисних копалин (вул. Кутузова, 18/7, оф. 816, м. Київ, 01133, код ЄДРПОУ - 01432865), Чернігівської обласної ради (пр. Миру, 43, м. Чернігів, 14000, код ЄДРПОУ - 25618741).

Третя особа: товариство з обмеженою відповідальністю ''ВАРВА НАФТА'' (вул. Садова, 1-А, оф. 1, смт. Варва, Чернігівська область, 17600, код ЄДРПОУ - 40912930).

Повний текст рішення суду виготовлено 22 серпня 2019 року.

Суддя Д.В. Лобан