Справа № 320/1091/19
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2019 року м.Київ № 320/1091/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» до Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби України у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 23.10.2018 № .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем було проведено камеральну перевірку сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість, в результаті якої встановлено, що КП «Фастівська ЖЕК» порушено строк сплати суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), у зв'язку з чим контролюючим органом було винесене податкове повідомлення-рішення від 23.10.2018 № .

Позивач не погоджується з діями контролюючого органу та вказує, що відповідачем неправомірно включено суми реструктуризованого боргу в систему електронної звітності та в акті перевірки зазначені різні звітні податкові періоди, у зв'язку з чим звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав та просив його задовольнити.

Також заявив клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження, на що представник відповідача не заперечував.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що позовні вимоги не визнає та вважає такими, що не підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване податкове повідомлення-рішення контролюючого органу є обґрунтованим та правомірним.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.04.2019 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали справи, з'ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» має статус юридичної особи та зареєстроване за адресою: 08500, м. Фастів Київської області, вул. Нова, буд. 3.

З витягу з Єдиного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що основним видом економічної діяльності КП «Фастівська ЖЕК» за КВЕД є: комплексне обслуговування об'єктів (код КВЕД - 81.10).

Позивач перебуває на обліку у Васильківській ОДПІ Фастівського відділення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області.

Судом встановлено, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість, за результатами якої встановлено порушення строків сплати суми грошового зобов'язання відповідно до п. 57.1 ст. 57 ПК України, що призвело до несплати визначеного грошового зобов'язання з податку на додану вартість на загальну суму 2 203 062,60 грн., про що складено акт № 1167/10-36-54-01/30796166 від 05.09.2018 та в результаті чого прийняте податкове повідомлення-рішення від 23.10.2018 № , яким відповідачу визначено до сплати суму грошового зобов'язання 440 612,52 грн.

Позивач 04.10.2018 звернувся до відповідача із запереченнями на акт № 1167/10-36-54-01/30796166 від 05.09.2018, у яких зазначив, що вказане в даному акті перевірки Приватне сільськогосподарське підприємство «ШЕВЧЕНКІВСЬКЕ» до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» не має жодного відношення, за результатами розгляду яких податковий орган повідомив, що висновки акту камеральної перевірки необхідно залишити з урахуванням нової редакції акту, а заперечення до акту - без задоволення.

За результатами розгляду скарги КП «Фастівська ЖЕК» від 08.11.2018 на податкове повідомлення-рішення від 23.10.2018 № Державною фіскальною службою України було прийняте рішення від 09.01.2019 № 906/6/99-99-11-06-01-25, з якого вбачається, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення залишається без змін, а скарга - без задоволення.

Крім того, податковий орган зазначив, що до змісту акту перевірки внесено зміни, зокрема, в частині номер у акту перевірки, який замінено з № 1167/10-36-54-01/30796166 на № 1167/10-3654-01/30796166 від 05.09.2018.

Не погоджуючись з діями контролюючого органу позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст. 67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов'язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов'язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються ПК України.

Відповідно до п. 44.1 ст. 44 ПК України для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абз. 1 цього пункту.

Згідно ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

З акту № 1167/10-36-54-01/30796166 від 05.09.2018 вбачається, що контролюючим органом проведено камеральну перевірку сплати узгодженої суми податкового зобов'язання з податку на додану вартість, в результаті якої встановлено, що КП «Фастівська ЖЕК» порушено строк сплати суми грошового зобов'язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг), у зв'язку з чим контролюючим органом було винесене податкове повідомлення-рішення від 23.10.2018 № .

Вважаючи, що позивачем було порушено граничні строки сплати грошового зобов'язання з податку на додану вартість, контролюючим органом було нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 440 612,52 грн. (20 % від 2 203 062,60 грн.), розрахунок яких наявний в матеріалах справи.

Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що постановою Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2013 у справі № 2а-6353/12/1070 позов Фастівської ОДПІ Київської області Державної податкової служби до Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» про стягнення податкового боргу в загальному розмірі 2 199 997,94 грн. задоволено.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2014 у справі № 2а-6353/10/1070 задоволено заяву відділу Державної виконавчої служби Фастівського міськрайонного управління юстиції про розстрочення виконання рішення суду в даній адміністративній справі, а саме: розстрочено виконання постанови Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2013 у справі № 2а-6353/12/1070 на сім років, зі сплатою платежів рівними частинами щомісячно по 26 190,46 грн. в дохід державного бюджету до повного погашення заборгованості у розмірі 2 199 997,94 грн.

Тобто, ухвалою суду, яка набрала законної сили, розстрочено виконання вимог постанови, яка набрала законної сили на сім років, тобто до 2021 року.

Крім того, в матеріалах справи наявний графік погашення заборгованості відповідно до рішення Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2013 у справі

№ 2а-6353/12/1070 та ухвали від 03.10.2014 у справі № 2а-6353/10/1070.

З таблиці-розрахунку штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення № від 23.10.2018 вбачається, що суми реструктуризованого боргу з податку на додану вартість у розмірі 26 190,50 грн. включені до розрахунку та зазначені, зокрема у рядках № 2-5; 8; 9; 12; 13; 23-25; 36; 40; 44; 46; 47; 67; 69; 73; 79.

Підпунктом 14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Таким чином, лише якщо за платником податків рахується сума узгодженого грошового зобов'язання однак вона не була сплачена ним у встановлений ПК України строк, така сума набуває статусу податкового боргу і на неї в подальшому нараховується пеня, яка також складає податковий борг.

Отже, з урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що контролюючий орган при винесенні оскаржуваного податкового повідомлення-рішення не врахував реструктуризацію податкового боргу КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» за попередні роки відповідно до ухвали Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2014 у справі № 2а-6353/10/1070.

Тому, оскільки строк по виконанню рішення Київського окружного суду від 17.01.2013 у справі № 2а-6353/10/1070 ще не закінчився, то податковий орган безпідставно нарахував штрафну санкцію на суми реструкторизованого боргу та неправомірно приєднав до декларацій з податку на додану вартість.

З відзиву на позов вбачається, що згідно даних інтегрованих карток платника недоїмка становила станом на: 31.12.2012 - 2 934 536,90 грн.; 31.12.2013 - 3 964 658,90 грн.; 31.12.2014 - 2 579 425,20 грн.; 31.12.2015 - 3 280 740,00 грн.; 31.12.2016 - 3 659 315,70 грн.;

31.12.2017 - 4 689 889,20 грн.; 31.12.2018 - 6 077 935,40 грн., таким чином в інтегрованій картці платника погашався попередній податковий борг черговими платежами.

Отже, суд приходить до висновку, що спрямовуючи сплачені позивачем кошти з узгоджених податкових зобов'язань з податку на додану вартість в рахунок погашення боргу минулих років, контролюючий орган діяв у повній відповідності з нормами податкового законодавства, що регулює спірні правовідносини.

Разом з тим, позивачем не враховано реструктуризацію податкового боргу КП Фастівської міської ради «Фастівська ЖЕК» минулих років відповідно до ухвали Київського окружного адміністративного суду від 03.10.2014 у справі № 2а-6353/10/1070.

Суд звертає увагу, що в силу вимог пп. 14.1.175 п.14.1 ст.14 ПК України податковий борг - сума узгодженого грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання, а відповідно до пп.129.1.1 п.129.1 ст.129 ПК України після закінчення встановлених цим Кодексом строків погашення узгодженого грошового зобов'язання на суму податкового боргу нараховується пеня.

Таким чином, лише якщо за платником податків рахується сума узгодженого грошового зобов'язання, однак вона не була сплачена ним у встановлений ПК України строк, така сума набуває статусу податкового боргу і на неї в подальшому нараховується пеня, яка також складає податковий борг.

Отже, узгоджена сума податкового зобов'язання набуває статусу податкового боргу та на неї нараховується пеня, якщо сплата такого узгодженого грошового зобов'язання відбулась із пропуском встановлених податковим законодавством строків внаслідок винних дій платника податку. Якщо ж вина платника податку відсутня, до нього не можуть бути застосовані штрафні санкції, пеня, або пред'явлено вимогу про повне перерахування податкових платежів до бюджетів та державних цільових фондів.

Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що виконання судового рішення є невід'ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (п. 2 мотивувальної частини Рішення від 13.12.2012 № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (п. 3 мотивувальної частини Рішення від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов'язковим до виконання.

Статтею 370 КАС України визначено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов'язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Сєрков проти України» (заява № 39766/05), «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та № 37943/06) було встановлено порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, оскільки органи державної влади віддали перевагу найменш сприятливому тлумаченню національного законодавства, що призвело до накладення на заявника додаткових зобов'язань зі сплати податку.

Відповідно до ст. 17 Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Беручи до уваги наведене та з метою забезпечення належної правової реалізації визначених законом повноважень позивача на звернення до суду з такими вимогами, суд прийшов до висновку про можливість задовольнити даний позов шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 23.10.2018 № .

Відповідно до положень ч.ч. 1 та 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Частинами 1, 2 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб'єкт владних повноважень, не довів суду правомірність своїх дій щодо винесення податкового повідомлення-рішення від 23.10.2018 № .

Враховуючи викладене, суд вважає, що позовні вимоги Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» є обґрунтованими, підтверджуються наявними у справі доказами та підлягають задоволенню.

Частиною 1 ст. 139 КАС України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи, що позивачем при поданні даного адміністративного позову було сплачено судовий збір у розмірі 6 609,19 грн. (платіжне доручення № 98 від 27.02.2019), суд вважає за необхідне стягнути дану суму на користь позивача.

Керуючись ст.ст. 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 КАС України суд -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 23.10.2018 № .

Стягнути на користь Комунального підприємства Фастівської міської ради «Фастівська житлово-експлуатаційна контора» () судові витрати у розмірі 6 609,19 грн. (шість тисяч шістсот дев'ять грн. 19 коп.) за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень - Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.