Справа № 760/16226/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

21 серпня 2019 року м. Київ № 760/16226/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС
про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та зобовязати вчинити певні дії,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1) звернуся до Соломянського районного суду м. Києва з позовом до ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС (03124, м. Київ, бульвар Гавела Вацлава, 8-а, код ЄДР: 39422888), в якому просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 22.02.2019 № UA100210/2019/000057/2 та визнати заявлену декларантом митну вартість транспортного засобу;

2) зобовязати Київську міську митницю ДФС повернути надмірно сплачені грошові кошти в сумі 25 413,00 грн.

Ухвалою Соломянського районного суду м. Києва від 06.06.2019 вказану справу передано до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу справ між суддями, вказану справу 14.08.2019 розподілено на суддю Окружного адміністративного суду м. Києва Кармазіна О.А.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви зясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім'я (прізвище, ім'я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв'язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

В порушення вимог вказаної норми позивачем у позовній заяві не зазначено офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти та відомих номерів засобів зв'язку позивача.

Крім того, згідно з п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

У позовній заяві просить суд, зокрема, визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 22.02.2019 № UA100210/2019/000057/2 та визнати заявлену декларантом митну вартість транспортного засобу.

Натомість, по-перше, вимога позивача відносно визнання заявленої декларантом митної вартості транспортного засобу, в порушення вимог п.п. 4 та 5 ч. 5 ст. 160 КАС України не містить викладу обставин та нормативно-правового обґрунтування, по-друге, вказана вимога, взагалі не є вимогою у розумінні ч. 1 ст. 5 та ч. 2 ст. 245 КАС України, з огляду на що позивачу позовні вимоги слід привести у відповідність до ч. 1 ст. 5 КАС та ч. 2 ст. 245 КАС України. При цьому, визначення митної вартості товарів не входить до компетенції суду.

Також зміст позовної заяви не містить викладу обставин та нормативно-правового обґрунтування щодо вимоги про зобовязання Київську міську митницю ДФС повернути надмірно сплачені грошові кошти в сумі 25 413,00 грн.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так позивачем на виконання вимог вказаної норми позивачем надано квитанції про сплату судового збору.

Разом з тим, зі змісту вказаних квитанцій видно, що судовий збір за звернення до суду з даним позовом сплачено на рахунок Соломянського районного суду м. Києва.

Суд звертає увагу позивача на те, що такі квитанції не можуть бути належним доказом сплати судового збору за розгляд справи, яка розглядається Окружним адміністративним судом м. Києва, оскільки у відповідності до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Таким чином, в порушення вимог ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви позивачем не додано документу про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі за розгляд справи в Окружному адміністративному суді м. Києва.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 1921,00 грн.

Натомість, з прохальної частини позовної заяви видно, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру (про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів), оскільки змінює майновий стан заявника, змінює базу нарахувань та вимогу немайнового характеру (про зобовязання вчинити певні дії).

Між тим, з рішення про коригування митної вартості товарів від 22.02.2019 № UA100210/2019/000057/2 вбачається, що митна вартість змінена відповідачем з 2500,00 Євро до 5100,00 Євро

Тобто, різниця у сторону збільшення склала 2600,00 Євро, що за курсом НБУ на день формування спірного рішення (курс 30,722714 грн.), складало 79 879,06 грн., а відтак, судовий збір у звязку з оскарженням рішення про коригування митної вартості складає 798,79 грн.

При цьому за вимогу немайнового характеру про зобовязання Київську міську митницю ДФС повернути надмірно сплачені грошові кошти в сумі 25 413,00 грн. позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Отже, за звернення до суду з даним позовом позивачу слід сплатити судовий збір у загальному розмірі 1567,19 грн.

Згідно з інформацією, викладеної на офіційному веб-порталі «Судова влада України» (https://adm.ki.court.gov.ua/sud2670/gromadyanam/tax/), платіжні реквізити для перерахування судового збору за розгляд справи Окружним адміністративним судом міста Києва такі:

Отримувач коштів УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н,

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897

Банк отримувача Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО) 899998

Рахунок отримувача 4021

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Згідно з п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України відповідач - суб'єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов'язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається, зокрема, за органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

У відповідності до вимог ч.ч. 1 - 3 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є субєкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, позивачем у позовній заяві в якості відповідача визначено - ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС.

Натомість суд звертає увагу позивача на те, що ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований» є лише підрозділом Київської міської митниці ДФС, а відтак не є самостійною юридичною особою, з огляду на що не може бути відповідачем у справі. Належним відповідачем є юридична особа до якої відноситься такий митний пост.

Зазначення позивачем у позовній заяві коду ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований» Київської міської митниці ДФС, є помилковим, оскільки такий код належить Київській міській митниці ДФС, а відтак не може підтверджувати правосубєктне утворення ВМО № 2 митний пост «Спеціалізований».

З огляду на що суд пропонує позивачу визначити належного відповідача у справі.

Крім того, положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні засвідчені не у визначеному законодавством порядку, на вказаних документах міститься лише слова «згідно з оригіналом» та підпис та не містять особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати.

Більш того, надані позивачем документи не містять перекладу на державну мову.

Так, частиною 1 ст. 15 КАС України передбачено, що судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою.

Відповідно до ч. 3 ст. 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до ст. 10 Конституції України державною мовою України є українська мова.

З огляду на що позивачу необхідно надати суду документи, викладені державною мовою.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п'яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) уточненої позовної заяви із приведенням її у відповідність до вимог ст. ст. 160-161 КАС України, зокрема, із визначенням належного відповідача та із зазначенням викладу обставин та нормативно-правового обґрунтування щодо змісту позовних вимог; із зазначенням офіційної електронної адреси або адреса електронної пошти та відомих номерів засобів зв'язку позивача.

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1567,19 грн., сплаченого на рахунок Окружного адміністративного суду м. Києва;

3) оригіналів або належним чином засвідчених копій, доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача, які повинні бути викладені (переведенні) державною мовою (на державну мову).

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін