Справа № 460/1864/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2019-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

20 серпня 2019 року м. Рівне №460/1864/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Рівненській області про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Управління Держпраці у Рівненській області (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови.

Ухвалою суду від 13 серпня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

16 липня 2019 року позивач подав до суду клопотання про розгляд адміністративної справи № 460/1864/19 за правилами загального позовного провадження. Вказану заяву обґрунтовує тим, що згідно з положеннями статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), при вирішенні питання щодо розгляду справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує, зокрема: значення справи для сторони; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу тощо. Так, позивач вказує, що вирішення даної справи має важливе значення для нього, оскільки розмір штрафу, накладеного спірною постановою, є непомірно великим. Також, позивач звертає увагу на те, що розгляд справи за правилами загального позовного провадження передбачає проходження всіх передбачених КАС України стадій судового процесу.

Окрім того, того ж дня позивачем подана до суду заява про виклик та допит в якості свідка ОСОБА_2, яка може надати суду покази щодо обставин проведення інспекційного відвідування позивача посадовими особами відповідача 26 березня 2019 року.

Суд звертає увагу на те, що КАС України не визначений порядок розгляду клопотання сторони про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заяви про виклик і допит свідка.

Разом з тим, згідно з частиною третьою статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.

Враховуючи, що розгляд вказаної справи здійснюється судом без повідомлення (виклику) сторін, тому суд вважає за можливе здійснити розгляд поданих представником позивача клопотання та заяви в порядку письмового провадження.

Вирішуючи клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

Частинами першою - третьою статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

У частині шостій статті 12 КАС України наведений перелік категорій справ, які для цілей цього Кодексу є справами незначної складності.

Зокрема, пункт 10 частини шостої статті 12 КАС України відносить до справ незначної складності інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження

Вказане узгоджується з приписами частин першої, другої статті 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Одночасно, суд звертає увагу на те, що згідно з частиною третьою статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:

1) значення справи для сторін;

2) обраний позивачем спосіб захисту;

3) категорію та складність справи;

4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;

5) кількість сторін та інших учасників справи;

6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;

7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Так, при вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі, судом були оцінені категорія та складність справи, кількість сторін та характер спірних правовідносин між ними, обсяг та характер доказів у справі, обраний позивачем спосіб захисту, за наслідками чого суд прийшов до висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, про що зазначено в ухвалі суду від 13 серпня 2019 року.

Посилання позивача на те, що розмір штрафу, визначений спірною постановою є непомірно великим, у зв'язку з чим справа має важливе значення для позивача, як на підставу для розгляду справи за правилами загального позовного провадження суд оцінює критично, з огляду на таке.

У частині шостій статті 12 КАС України наведений перелік категорій справ, які для цілей цього Кодексу є справами незначної складності.

Зокрема, пункт 6 частини шостої статті 12 КАС України відносить до справ незначної складності справи щодо оскарження рішення субєкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23 листопада 2018 року №2629-VIII, прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року установлено в розмірі 1921 гривень.

Тобто, справою незначної складності є справа щодо оскарження рішення суб'єкта владних повноважень про стягнення грошових коштів в сумі, що не перевищує 192100грн (1921грн х 100 = 192100грн).

Предметом спору в даній справі є постанова відповідача про накладення штрафу уповноваженими особами від 25 квітня 2019 року № РВ/366/965/000103/ТД-ФС, якою на позивача за порушення законодавства про працю накладений штраф в розмірі 125190грн.

Тобто, в розумінні КАС України вказана адміністративна справа є справою незначної складності та її розгляд належить здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

Твердження позивача про значний обсяг доказів у справі суд вважає безпідставним, оскільки матеріалами справи підтверджується протилежне.

Крім того, в клопотанні позивач посилається на необхідність проведення експертизи у справі, однак жодним чином не вказує на те, яку саме судову експертизу необхідно призначити та не обґрунтовує необхідність її проведення.

Більше того, суд звертає увагу на те, що в силу приписів статті 104 КАС України позивач не обмежений в праві подати до суду висновок експерта, складеного на його замовлення.

Також, суд критично оцінює посилання позивача на те, що розгляд справи за правилами загального позовного провадження передбачає проходження всіх передбачених КАС України стадій судового процесу, оскільки обов'язок суду щодо дотримання визначеного КАС України порядку розгляду справи та, відповідно, здійснення усіх стадій судового процесу не залежить від того за якими правилами, спрощеного або загального позовного провадження, суд розглядає таку справу.

За наведених обставин, суд прийшов до висновку, що доводи та аргументи, викладенні позивачем в клопотанні про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, не спростовують висновок суду про незначну складність даної справи та доцільність її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, а тому в задоволенні відповідного клопотання належить відмовити.

Вирішуючи заяву позивача про виклик та допит свідка, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин першої, другої статті 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його імя, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити.

При цьому, суд зазначає, що із змісту статті 212 КАС України, якою встановлений порядок допиту свідків, також слідує, що допит свідків здійснюється головуючим у справі суддею виключно в межах судового засідання.

Разом з тим, як зазначено вище по тексту ухвали, розгляд даної справи здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Отже, судові засідання у даній справі судом призначатися не будуть, що виключає можливість виклику та допиту в якості свідка ОСОБА_2

З огляду на вказане, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви позивача про виклик та допит свідка.

Керуючись статтями 12, 243, 248, 256, 257 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи № 460/1864/19 за правилами загального позовного провадження, заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про виклик та допит свідка, - відмовити повністю.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Комшелюк Т.О.