Справа № 540/1358/19
Суддя: Хом'якова В.В.
Дата ухвалення: 2019-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1358/19
14 год. 58 хв.

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Хом`якової В.В.,

при секретарі: Перебийніс Н.Ю., за участі представника позивача - ОСОБА_1 І.В., представника відповідача - Гордієнка К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Южмормонтаж" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення,

встановив:

Приватне акціонерне товариство "Южмормонтаж" (позивач) звернулось до суду з адміністративним позовом до Головне управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 19.04.2019 р. № про застосування штрафу в сумі 210 774,56грн. за затримку реєстрації податкової накладної. Позовні вимоги мотивовані тим, що акт камеральної перевірки відповідачем як контролюючим органом своєчасно не вручений, ні особисто, ні рекомендованим листом, як це передбачено п. 86.2. ст. 86 , п. 42.2. ст. 42 ПК України. Акт направлений лише 20.03.19 кур`єром, та отриманий співробітником позивача 21.03.2019. Податкове повідомлення-рішення прийнято 19.04.2019, але було направлено на податкову адресу позивача з порушенням порядку його направлення, рекомендованим листом з повідомленням про вручення 26.04.2019 , позивачем отримано 02.05.2019. Згідно абз. 3 п. 1 Розділу III Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 р. №1204, після підписання податкове повідомлення-рішення не пізніше наступного робочого дня надсилається (вручається) платнику податків. Також позивач вказує на порушення Порядку (п. 8 Розділу II) щодо присвоєння номеру, який вноситься до реєстру, передбаченого п. 1 Розділу IV цього Порядку. В оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні присвоєний номер, який складається з 10 цифр, тоді як в сукупності, беручи до уваги абзаци 2 і 3 п. 8 Розділу II таких цифр має бути 11. Ці порушення строків і порядку направлення (вручення) акту перевірки платнику податків і строків направлення податкового повідомлення-рішення виключають обов`язок позивача у зв`язку із цим виконувати вимоги, викладені в ньому. Позивач зазначає, що на порушення строку реєстрації податкової накладної вплинув факт не здійснення сервісами ДФС перерахунку суми ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні. При спробах зареєструвати власну податкову накладну, товариство цього зробити не змогло, оскільки був недопустимий ліміт, про що не міг знати, оскільки квитанція про неприйняття документу отримано на наступний операційний день. Ліміт був не допустимим з причини несвоєчасного перерахунку та не врахування податкової накладної №6 від 18.12.2018 контрагента позивача - ТОВ "Компанія" Дніпротранссервіс", яка була направлена на реєстрацію 15.01.2019 і доставлена до центрального рівня Державної податкової служби України о 14:31:36, що засвідчується квитанцією №1. ТОВ "Компанія "Дніпротранссервіс" отримало свою квитанцію про прийняття ПН №6 також на наступний день о 10:41 год. Станом на час формування Витягу з системи електронного адміністрування ПДВ №16319855 на 07:36:25 16.01.19 сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкову накладну складала 2 596 036,88 грн. Ліміт з`явився вже станом на 18:37:08 15.01.2019. Між часом прийняття ПН №6 від 28.12.2018 р. о 14:31год. і часом здійснення перерахунку сум ПДВ за даною ПН о 18:37год., існує проміжок в чотири години замість максимально граничних (планових) двох годин. Єдиною підставою виникнення такого невиправдано значного проміжку, на думку позивача, є неналежна технічна робота сервера ДФС, через що платник податків не має можливості зареєструвати податкову накладну вчасно, при цьому здійснюючі дії по такій реєстрації у встановлені ПК України терміни. На офіційному порталі ДФС України, містилась об`ява про "перенавантаженість серверу ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою в часі". Затримка реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних виникла не з вини позивача, або контрагента, застосування контролюючим органом до нас штрафу згідно з оскаржуваним актом індивідуальної дії є не обґрунтованим та не правомірним. Позивачем вчинено всіх можливих дій по реєстрації податкової накладної у встановлені законодавством граничні строки, однак така реєстрація не відбулася з незалежних від платника податку причин, через що позивач не може бути притягнутий до відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкової накладної. Відповідальність може наступити лише за наявності вини ПрАТ "Южмормонтаж", яка в даному випадку відсутня.

Ухвалою суду від 12.07.2019 відкрито спрощене провадження у справі. Розгляд справи призначено на 07.08.2019.

31.07.2019 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити в його задоволенні, оскільки податкова накладна за №27 від 28.12.2018 на суму ПДВ 2107745,55 грн. зареєстрована з простроченням на один день. Кінцевий строк реєстрації є 15.01.201, а податкова накладна зареєстрована в ЄРПН 16.01.2019. Тому ГУ ДФС Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі на підставі акту перевірки, та за результатом розгляду наданих заперечень на акт перевірки, прийнято податкове повідомлення-рішення від 19.04.2019 №, яким відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України до позивача застосований штраф за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 2107745,55 грн. в розмірі 10%, у сумі 210774,56 грн. Відповідно п. 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ЕНакл), обчислену за певною формулою. Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник має можливість перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Аналогічні правила визначені і Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердж. постановою Кабінету Міністрів України №569 від 16.10.2014. Відповідно до п.12 Порядку, якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок. Відповідно до п.22 Порядку №569 у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань: 1) платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка; 2) Казначейство перераховує кошти в межах їх залишку на такому рахунку. При цьому залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачений до бюджету, обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі шляхом перерахування до бюджету коштів, що перераховуються на електронний рахунок. Тобто, у разі недостатності грошових коштів на електронному рахунку платника податків для реєстрації податкової накладної в ЄРПН має можливість перерахувати зі свого поточного рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ суму коштів, достатню для реєстрації такої податкової накладної. Позивач не вчиняв дії, спрямовані на поповнення свого електронного рахунку з метою збільшення суми ліміту та своєчасної реєстрації податкової накладної №6 від 28.12.2018. Відповідно до бази даних ДФС України контрагентом ПАТ "Южмормонтаж" - підприємством ТОВ "Компанія "Дніпротранссервіс" здійснено реєстрацію податкової накладної №6 від 28.12.2018 в установлені терміни реєстрації, а саме 15.01.2019 на суму 1813583,33 грн., в результаті чого сума ліміту на рахунку позивача склала 2596036,88 грн., тобто достатня для реєстрації податкової накладної №27 від 28.12.2018 в установлений термін на суму 2107745,55 грн. Позивач прострочив строк своєчасності подання на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної №27 від 28.12.2018 на 1 день. Вказана накладна спершу подавалася позивачем у визначений ПК України строк, а саме 15.01.2018, але не була прийнята через недостатність суми ліміту на рахунку в СЕА ПДВ, про що свідчать квитанції №1 сформовані та надіслані 15.01.2019 о 14:39:55, о 16:30:59, та о 18:01:20 про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Справа розглядалась 07.08.2019 з перервою до 14.08.2019.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив задовольнити з підстав наведених у позовній заяві.

Представник відповідача заперечував проти задоволення позову з підстав, що викладені у письмових запереченнях.

Розглянувши позовну заяву, вислухавши думку представників сторін, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

Приватне акціонерне товариство є юридичною особою, платником податків, в тому числі податку на додану вартість.

На підставі п.п.20.1.4 п. 20.1 ст. 20 та п.п.75.1.1 п. 75.1 ст. 75, в порядку ст. 76 ПК України відповідачем проведено камеральну перевірку дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН ПАТ "ЮЖМОРМОНТАЖ" за грудень 2018 року, за результатами якої складено акт перевірки від 13.02.2019 №333/21-22-51-12-01/14122468. Актом перевірки зафіксовано порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН за грудень 2018 року, а саме - податкова накладна №27 від 28.12.2018 на суму ПДВ 2107745,55 грн. зареєстрована 16.01.2019, що є порушенням граничного строку реєстрації 15.01.2019 на один день.

04.04.2019 позивачем були подані заперечення до акту перевірки. Листом від 10.04.2019 ГУ ДФС розглянуті заперечення до акту перевірки та висновки акту перевірки залишені без змін.

На підставі акту перевірки, та за результатом розгляду наданих заперечень на акт перевірки, відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 19.04.2019 №, яким відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 2107745,55 грн. застосовано штраф в розмірі 10 % , у сумі 210774,56 грн.

Як підтверджено матеріалами справи, 15.01.2019 позивач тричі о 14 год. 39 хвил., 16 год. 30 хвил. та 18 год. 01 хвил. направляв для реєстрації зазначену податкову накладну, яка оформлена на покупця Державне підприємство "Морський торговельний порт "Южний", однак реєстрація здійснена не була з одних й тих же причин, які зазначено в квитанціях №1 "Документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі (2107745.55) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (782453.55)".

Позивач мав контрагента ТОВ "Компанія" Дніпротранссервіс", який виписав позивачу, як покупцю, податкову накладну № 6 від 18.12.2018 на суму ПДВ 1813583 грн., та подав до реєстрації 15.01.2019 о 14 год. 31 хвил. Ця податкова накладна була зареєстрована в ЄРПН 15.01.2019 тільки 18 год. 37 хвилин., хоч позивач очікував її реєстрацію протягом двох годин.

Позивачем був сформований витяг з системи електронного адміністрування ПДВ №16319855 станом на 07:36:25 16.01.19 , який свідчив про те, що сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати ПН складає 2 596 036,88 грн. Тому 16.01.2019 о 08 год. 00хвил. податкова накладна № 27 від 28.12.2018 позивачем була зареєстрована в ЄРПН.

Позивач не погодився з податковим повідомленням-рішенням, звернувся за його оскарженням до ДФС України. Рішенням від 25.06.2019 скарга позивача залишена без задоволення.

Тому позивач звернувся до суду з даним позовом.

Оцінюючи правомірність рішення відповідача як суб`єкта владних повноважень, суд керувався критеріями, закріпленими у частині третій статті 2 КАС України, що певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, якої повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владні суб`єкти.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків. Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та порядку, встановлених цим Кодексом (ч.75.1 ст.75 Податкового кодексу України). Відповідно до п.75.1.1 ч. 75.1 ст. 75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно ч.76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Згідно п. 86.2 ст. 86 ПКУ за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків (п. 86.8 ст. 86 ПКУ).

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пункту 201.7 статті 201 Податкового кодексу України, податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарі в/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно до пункту одинадцятого Підрозділу 2 Розділу XX "Перехідні положення" ПК України з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 №1307, затверджено форму податкової накладної та Порядок заповнення податкової накладної (далі - Порядок №1307), згідно з положеннями абзацу першого пункту третього Порядку №1307 усі податкові накладні, у тому числі накладні, особливості заповнення яких викладені в пунктах 9 - 15 та 19 цього Порядку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, та за формою, чинною на день такої реєстрації. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця. - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до п. 120-1. 1 ст. 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Відповідно п.200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ЕНакл), обчислену за формулою. Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість , затверджен. постановою Кабінету Міністрів України №569 від 16.10.2014, передбачає, що рахунок у системі електронного адміністрування податку - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку. Відповідно до п.12 Порядку, якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок.

Відповідно до п.22 Порядку №569 у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань: 1) платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка; 2) Казначейство перераховує кошти в межах їх залишку на такому рахунку. При цьому залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачений до бюджету, обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі шляхом перерахування до бюджету коштів, що перераховуються на електронний рахунок.

Таким чином, у разі недостатності грошових коштів на електронному рахунку платника податків для реєстрації податкової накладної в ЄРПН він має можливітсь вчинити дії для реєстрації податкової накладної шляхом перерахування зі свого поточного рахунку на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ суму коштів, достатню для реєстрації такої податкової накладної.

Судом встановлено, що сторонами не заперечується факт порушення позивачем строку реєстрації податкової накладної на один день, але позивачем стверджується про відсутність його вини у такому порушенні, а також, що прострочення допущено через неправомірні дії відповідача при реєстрації іншої податкової накладної контрагента позивача ТОВ "Компанія" Дніпротранссервіс".

Згідно з п. 109.1 статті 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним ППР.

Суд погоджується з доводами позивача про те що не можна вважати дії платника податків протиправними, якщо несвоєчасна реєстрація ПН/РК відбулася не з його вини. Тому в ситуаціях, коли платник не може своєчасно зареєструвати ПН/РК (наприклад, з технічних причин), він має підтвердити це доказами , що стосуються факту бездіяльності Державної фіскальної служби України, яка й призвела до неможливості реєстрації податкових накладних в межах граничних термінів.

В даному випадку причиною відмови в реєстрації податкової накладної № 27 від 28.12.2018 є та обставина, що сума ПДВ в цій накладній була 2107746,55 грн., тоді як сума ПДВ, на яку позивач мав право реєструвати податкові накладні становила 782453 грн. 55 коп., тобто був недопустимий ліміт. Про причину не реєстрації податкової накладної позивач знав ще 15.01.2019, з квитанцій № 1, які він отримав 15.01.2019 о 14:39:55, о 16:30:59, та о 18:01:20. Того ж дня 15.01.2019 при отриманні трьох відмов у реєстрації податкової накладної, позивач не вчинив ніяких інших дій, спрямованих на поповнення свого електронного рахунку з метою збільшення суми ліміту та своєчасної реєстрації податкової накладної №6 від 28.12.2018.

Той факт, що не здійснилось очікування позивача про те, що його контрагент зареєструє податкову накладну № 6 від 28.12.2019 протягом двох годин (подана для реєстрації 15.01.2019 о 14 год. 31 хвил., а зареєстрована о 18 год. 37 хв.) не є доказом відсутності вини позивача в порушенні строку реєстрації власної податкової накладної. 15.01.2019 коштів на коштів на електронному рахунку платника податку було недостатньо, що усвідомлював і сам позивач.

На офіційному порталі ДФС України, 15.01.2019 містилась об`ява про "перенавантаженість серверу ДФС та необхідністю своєчасного прийому податкових накладних/розрахунків коригування, запити щодо отримання відомостей з ЄРПН обробляються із затримкою в часі". Доводи позивача про те, що затримка у реєстрації податкової накладної виникло через неправомірну затримку реєстрації іншої податкової накладної контрагента позивача , суд розглянув, але дійшов висновку про те, що даний факт є спірним. Обставини своєчасного або несвоєчасної реєстрації податкової накладної позивача ТОВ "Компанія" Дніпротранссервіс" не є предметом даного спору, ТОВ "Компанія "Дніпротранссервіс" не заявляла до фіскального органу ніяких вимог про визнання протиправними дій відповідача щодо реєстрації податкової накладної замість двох годин - чотири години. Тому визначати за юридичну особу, яка не є учасником спору, питання чи порушені його права діями або бездіяльністю ДФС , суд на власний розсуд не вправі. Якщо і є вина ДФС в несвоєчасній реєстрації податкової накладної № 6 від 18.12.2018, то тільки перед платником ТОВ "Компанія" Дніпротранссервіс". Разом з тим, судом встановлено, що виписуючи податкову накладну та подаючи її на реєстрацію позивач достеменно було відомо про факт відсутності коштів на його електроному рахунку в розмірі достатньому для реєстрації такої накладної, отже, збої в роботі сервера ДФС ні до чого.

Та обставина, що акт камеральної перевірки був отриманий позивачем кур`єрською доставкою 21.03.2019, а також, що ППР від 19.04.2019 було направлено на податкову адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням про вручення 26.04.2019 , свідчить про певні недоліки роботи контролюючого органу, але ці порушення не впливають негативно на права та охоронювані законом інтереси позивача, крім того, ці недоліки не є беззаперечною підставою для скасування податкового повідомлення-рішення, яким обгрунтовано притягнуто до відповідальності платника податків за вчинене податкове порушення.

Підстав для застосування норм п. 56.21. ст. 56 ПК України, немає.

В межах спірних правовідносин суд установив, що неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації позивачем податкової накладної відбулось не з вини контролюючого органу, що свідчить про протиправність діянь платника податку, та як наслідок, обґрунтованість притягнення його до відповідальності.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Керуючись статтями 139, 243-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Відмовити Приватному акціонерному товариству "Южмормонтаж" в задоволенні позовних вимог.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 21 серпня 2019 р.

Суддя Хом`якова В.В.

кат. 111030400