Справа № 149/1943/19
Суддя: Гончарук-Аліфанова О. Ю.
Дата ухвалення: 2019-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 149/1943/19
Провадження №2-а/149/54/19
Номер рядка звіту 19
УХВАЛА

20.08.2019 року м. Хмільник

Суддя Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області Гончарук-Аліфанова О. Ю., вирішуючи питання про відкриття провадження по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Хмільницького ВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Долевича Віталія Казимировича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:

26.07.2019 року вказаний адміністративний позов надійшов до суду та був розподілений судді Гончарук-Аліфановій О.Ю.

Ухвалою суду 29.07.2019 року даний адміністративний позов було залишено без руху на підставі ч. 1 ст. 123 КАС України, оскільки причину пропуску строку звернення до адміністративного суду, вказану позивачем, визнано неповажною та запропоновано позивачу у строк не більше десяти днів з дня отримання копії ухвали суду, вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду, якщо такі є.

Позивач копію ухвали суду від 29.07.2019 року отримав 02.08.2019 року, а 08.08.2019 року подав до суду письмові пояснення, в яких просить вважати строк пропущеним з поважних причин, оскільки проводилася кропітка робота по збиранню доказів ненадсилання оскаржуваної постанови на його адресу.

Разом з тим, суд не може визнати наведені позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду поважними, оскільки з копії оскаржуваної постанови від 21.02.2019 року встановлено, що від підпису постанови та отримання її копії позивач відмовився. При цьому, з тексту позовної заяви вбачається, що про оскаржувану постанову позивачу стало відомо 01.06.2019 року при ознайомлені з матеріалами виконавчого провадження, або 10.06.2019 року при зверненні до органу ДВС. Аналогічні дати отримання відомостей про оскаржувану постанову позивачем містяться в його заяві від 08 серпня 2019 року. Таким чином, враховуючи, що позов про оскарження постанови подано 26 липня 2019 року, позивачем не доведено поважності причин пропуску строку оскарження постанови, який розпочався з 01 червня 2019 року (або 10 червня 2019 року). Доводи позивача щодо поважності причин пропуску через пошук доказів ненадсилання постанови, та звернення до суду в червні 2019 року, суд не може вважати поважними, оскільки, як вбачається з матеріалів заяви позивача та програми суду Д3, ухвалою Хмільницького міськрайонного суду Вінницької області від 26 червня 2019 року, аналогічний позов повернуто позивачу через неусунення недоліків. При цьому позивач погодився з вказаним судовим рішенням, не оскарживши його в апеляційному порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом шостим частини п`ятої статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Так, дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 квітня 2018 року в рамках справи №822/2337/17).

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Тим більш безпідставне поновлення строку на оскарження рішення, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність.

Такої правової позиції дотримується Верховний Суд, викладеної у постанові від 14.02.2018 у справі №754/9100/14-ц.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Згідно із ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Вирішуючи питання питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку звернення до суду до дати звернення до суду, суд приходить до висновку, що обставини, зазначені позивачем як причини пропуску строку - пошук доказів ненаправлення йому оскаржуваної постанови, не пов`язані з непереборними, об`єктивними труднощами , які не залежали від його волі, з огляду на те, що позивач не був позбавлений можливості при первинному зверненні до суду скористатись його правом на забезпечення доказів, передбаченим ст. ст. 114-116 КАС України.

Враховуючи викладене та приймаючи до уваги встановлені обставини, з метою дотримання правової визначеності, суд приходить до висновку про повернення позовної заяви на підставі ч. 2 ст. 123 КАС України.

При цьому суд роз`яснює, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 123, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_1 до інспектора СРПП Хмільницького ВП ГУНП у Вінницькій області капітана поліції Долевича Віталія Казимировича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення, повернути позивачеві.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Ухвала може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання її копії.

Суддя: /підпис/

З оригіналом згідно: