Справа № 200/11299/18-а
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

22 серпня 2019 року

м. Київ

справа №200/11299/18-а

провадження №К/9901/23615/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А., суддів Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2019 у справі №200/11299/18-а за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпраці у Донецькій області про визнання протиправною та скасування постанови,

У С Т А Н О В И В:

До Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Головного управління Держпраці у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2019 у справі №200/11299/18-а.

Перевіряючи касаційну скаргу на відповідність вимогам процесуального закону, суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до ч. 4 ст. 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Заявником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду позову майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Підпунктом 3 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду сплачується 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

У цій справі фізичною особою-підприємцем заявлено позовну вимогу майнового характеру про скасування постанови паро накладення штрафу від 09.10.2018 № ДЦ1049/553/АВ/П/ТД-ФС на суму 223380 грн., тому розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання позовної заяви майнового характеру складає 2233,80 грн.

за подання цієї касаційної скарги судовий збір має бути сплачено в розмірі 4467,6 грн.

За таких обставин, касаційну скаргу слід залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення її недоліків шляхом направлення на адресу суду документа про сплату судового збору у розмірі 4467,6 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102, рахунок отримувача: 6007, , Код банку отримувача: 899998, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), Код класифікації доходу бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)", призначення платежу "*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва суду, де розглядається справа), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Також Верховний Суд вважає, що скаржником не наведено поважних причин для поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, виходячи з такого.

Статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Постанова Першого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2019 складена в повному обсязі 01.07.2019. Строк на її касаційне оскарження закінчився 31.07.2019. Відповідач зазначає, що отримав повний текст постанови суду апеляційної інстанції 09.07.2019.

При цьому, з відбитку Укрпошти на конверті, в якому надійшла касаційна скарга вбачається, що Головне управління Держпраці у Донецькій області звернулось до Верховного Суду 15.08.2019.

Як на підставу пропуску процесуального строку, скаржник посилається на завантаженість відділу юридичного забезпечення управління Держпраці, а також на відпустку представника відповідача, що супроводжує цю справу у судах різних інстанцій.

Верховний Суд зазначає, що інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Враховуючи аналіз вищенаведених положень, неухильне виконання обов`язків суб`єкта владних повноважень не повинно ставитись в залежність від організації належного виконання працівниками структурних підрозділів Головного управління Держпраці у Донецькій області своїх службових обов`язків, оскільки цей процес належить до сфери управлінської діяльності начальника цього органу, який, крім іншого, уповноважений визначати необхідну кількість осіб, які мають право представництва інтересів цього органу, зокрема, у судах України.

Не свідчать про поважність підстав пропуску строку касаційного оскарження судового рішення доводи відповідача щодо великого об`єму роботи та навантаження на працівників, оскільки питання організації претензійно-позовної роботи працівниками відповідних структурних підрозділів останнього повинні вирішуватись з урахуванням такого фактора та це жодним чином не повинно впливати на його процесуальний обов`язок дотримання цього строку.

Щодо посилань на щорічну відпустку представника скаржника як на підставу для поновлення строку, слід зазначити, що до касаційної скарги не додано доказів, що ОСОБА_2 є єдиним представником Головного управління Держпраці у Донецькій області, який може здійснювати представництво інтересів відповідача у судах України.

З огляду на вказані обставини, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження.

Згідно з ч. 3 ст. 332 КАС України, касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, відповідно до правил ст. 332 КАС України, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для надання доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі і зазначення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів.

Керуючись статтями 329, 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску Головним управлінням Держпраці у Донецькій області строку на касаційне оскарження рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанови Першого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2019 у справі №200/11299/18-а.

Касаційну скаргу Головного управління Держпраці у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 25.02.2019 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 26.06.2019 у справі №200/11299/18-а - залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, а також у разі, якщо наведені скаржником підстави для поновлення строку касаційного оскарження будуть визнані судом неповажними, у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб