Справа № 320/2714/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у вжитті заходів забезпечення позову

21 серпня 2019 року 320/2714/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у місті Києві у порядку письмового провадження заяву про вжиття заходів забезпечення позову в адміністративній справі за позовом Рейніша Леоніда Валерійовича до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича про визнання протиправною бездіяльність, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся Рейніш Леонід Валерійович з позовом до Голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича, в якому просить суд:

- визнати бездіяльність суб'єкта владних повноважень - голови Київській обласній державній адміністрації Терещука Олександра Дмитровича щодо не затвердження нового складу ГР при КОДА протиправною;

- зобов'язати голову Київській обласній державній адміністрації Терещука Олександра Дмитровича затвердити новий склад Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації відповідно до Протоколу №1 від 29 січня та 18 лютого 2019 року Установчих зборів для формування нового складу Громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Також, до позовної заяви позивачем було додано заяву про забезпечення позову, в якій позивач просив заборонити голові Київської обласної державної адміністрації Терещуку Олександру Дмитровичу та іншим ініціативної групи, які вказані в Розпорядженні голови Київській обласній державній адміністрації від 11 травня 2019 року №262 «Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації», вчиняти будь-які дії, спрямовані на скликання та формування нового складу громадської ради при Київській обласній державній адміністрації.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Терлецька О.О.) від 07 червня 2019 року заяву про забезпечення позову повернуто заявникові без розгляду.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, Рейніш Л.О. оскаржив її до суду апеляційної інстанції.

Так, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.08.2019 апеляційну скаргу позивача було задоволено та скасовано ухвалу Київського окружного адміністративного суду (суддя Терлецька О.О.) від 07 червня 2019 року, а справу направлено до суду першої інстанції для вирішення питання про забезпечення позову.

Після повернення адміністративної справи №320/2714/19 до Київського окружного адміністративного суду, 20.08.2019, у зв`язку із перебуванням судді Терлецької О.О. у щорічній відпустці, розпорядженням керівника апарату №235 було призначено повторний автоматизований розподіл справи №320/2714/19.

Згідно витягу з протоколу від 21.08.2019, головуючим суддею для розгляду заяви про вжиття заходів забезпечення позову, визначено суддю Лисенко В.І.

Розглянувши по суті заяву Рейніша Л.В. про забезпечення позову, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України (в ухвалі скорочено - КАС України), суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову (частина перша). Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Виходячи з аналізу вказаної норми, підставою для вжиття заходів забезпечення позову можуть стати такі обставини:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду;

2) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду;

3) очевидність ознак протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень;

4) очевидність порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

При цьому, згідно з частиною першою статті 151 КАС України, позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Отже, суд повинен у кожному випадку, виходячи з конкретних доказів, встановити, чи є хоча б одна з названих обставин, і оцінити, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти.

Забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті позовних вимог, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, заходів щодо створення можливості реального виконання у майбутньому постанови суду, якщо її буде прийнято на користь позивача.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд надає оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення адміністративного суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Вказаний інститут є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права.

Крім того, вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені, у зв`язку із застосуванням відповідних заходів. Також, суд має враховувати співрозмірність вимог клопотання про забезпечення позову заявленим позовним вимогам та обставинам справи.

Як убачається із позовної заяви, публічно-правовий спір між сторонами виник з підстав не затвердження головою Київської обласної державної адміністрації нового складу Громадської організації при КОДА відповідно до протоколів Установчих зборів від 29.01.2019 та 18.02.2019 №1.

У той же час, у заяві про забезпечення позову позивач стверджує, що просить суд визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11.05.2019 №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації", однак суд констатує, що таких позовних вимог позивачем заявлено не було.

Обґрунтовуючи мотиви та підстави необхідності застосування заходів забезпечення позову, заявник вказує, що розпорядження голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11.05.2019 №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації" має очевидні ознаки протиправності. Також зазначає, що діяльність іншої ініціативної групи дає можливість у незаконний спосіб формувати іншу ГР при КОДА, що істотно ускладнить та унеможливить виконання рішення суду.

Суд відмічає, що викладені в позові обставини і правова оцінка питань протиправної бездіяльності відповідача, дотримання останнім процедурних питань формування складу громадської ради, підлягає з`ясуванню під час розгляду справи по суті та має бути надана судом за результатами розгляду справи.

При цьому, суд повторно звертає увагу, що розпорядження голови Київської обласної державної адміністрації Терещука Олександра Дмитровича від 11.05.2019 №262 "Про утворення ініціативної групи з підготовки установчих зборів для формування громадської ради при Київській обласній державній адміністрації" не є предметом позову, а на момент розгляду заяви, судом не виявлено очевидності ознак його протиправності.

Приймаючи до уваги наведене, суд звертає увагу, що на стадії вирішення питання про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, судом не може бути надана правова оцінка як бездіяльності відповідача, так і дотримання ним процедурних питань формування складу громадської ради, оскільки такі обставини можуть бути встановлені лише в ході судового розгляду справи по суті, за означеним вище предметом позову.

У підсумку, з урахуванням того, що до поданої заяви не надано відповідних достатніх та беззаперечних доказів, а судом не виявлено фактів існування, на час прийняття даного судового рішення, очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам заявника до прийняття у справі судового рішення, або неможливості захисту таких прав та інтересів без вжиття заходів забезпечення позову, або необхідності докладання значних зусиль та витрат для відновлення таких прав та інтересів при виконанні у майбутньому судового рішення, суд вважає, що заява є необґрунтованою, а тому відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись статтями 117, 160, 165 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви Рейніша Леоніда Валерійовича про забезпечення позову, - відмовити.

Копію ухвали надіслати (видати) особам, які беруть участь у справі.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п’ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п’ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII “Перехідні положення” Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.