Справа № 460/1997/19
Суддя: Нор У.М.
Дата ухвалення: 2019-08-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення заяви без руху
22 серпня 2019 року м. Рівне№460/1997/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нор У.М., після отримання заяви
Головного управління ДФС у Рівненській області
до Приватної виробничо-комерційної фірми "Фіалка"
про підтвердження обгрунтованості адміністративного арешту майна платника податків,-
Вирішуючи питання відкриття провадження за поданою заявою суд зазначає таке.
Відповідно до частини першої статті 3 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI) за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством передбачено справляння судового збору.
Згідно з частиною третьою статті 161 КАС, яка підлягає застосуванню субсидіарно, при зверненні до суду позивач (заявник) зобов`язаний надати документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
За правилами частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн згідно зі статтею 7 Закону України від 23.11.2018 № 2629-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік".
Розміри ставок судового збору визначені частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI.
Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано, зокрема, суб`єктом владних повноважень, розмір судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Таким чином, за подання заяви з заявленими немайновими вимогами заявнику слід було сплатити судовий збір у розмірі 1921,00 грн.
У поданій заяві податковий орган, покликаючись до частини другої статті 88 КАС України, клопоче про відстрочення сплати судового збору з огляду на невідкладність звернення контролюючого органу до суду у разі настання відповідних обставин, а саме до 11 год. 00 хв. 22.08.2019 та просить врахувати неможливість негайного проведення розрахунків відповідно до Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 № 309.
Розглянувши заявлене клопотання про відстрочення сплати судового збору суд зазначає наступне.
Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону № 3674-VI, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що лише у виняткових випадках суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору не порушуючи принципу юридичної рівності сторін та враховуючи скрутне матеріальне становище викликане об`єктивними обставинами, що підтверджуються відповідними доказами, та на підставах, встановлених законом. Тобто, саме матеріальне становище сторони є тим визначальним критерієм, який враховується судом при вирішенні клопотання про, зокрема, відстрочення сплати судового збору.
Суд враховує доводи заявника щодо встановленого статтею 283 КАС України стислого строку звернення до суду з відповідною заявою, та при цьому відзначає, що обставини, які зумовили звернення до суду з даною заявою, виникли 21 серпня 2019 року об 11 год. 00 хв., в той час як заявник звернувся до суду 22 серпня о 10 год. 01 хв., що надає достатньо часу для вчинення належних дій щодо сплати судового збору.
Окрім того, покликаючись на неможливість сплати судового збору та проведення відповідного розрахунку заявник не вказує на конкретні перешкоди або інші об`єктивні обставини, зумовлені дією норм Порядку реєстрації та обліку бюджетних зобов`язань розпорядників бюджетних коштів та одержувачів бюджетних коштів в органах Державної казначейської служби України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.03.2012 № 309, до якого покликається у поданій заяві, як і не наводить будь-яких пояснень яким саме чином положення згаданого Порядку перешкоджають позивачу сплатити судовий збір за подання до адміністративного суду означеної заяви.
В той же час, згідно з пунктом 1.1. Порядку цей Порядок розроблено на виконання статей 43, 46, 48, 51, 112, 116-118 Бюджетного кодексу України та з метою забезпечення здійснення контролю органами Державної казначейської служби України при взятті бюджетних зобов`язань розпорядниками і одержувачами коштів державного та місцевих бюджетів, які перебувають на казначейському обслуговуванні, удосконалення механізмів використання бюджетних коштів та управління бюджетними коштами.
Враховуючи викладене, клопотання Головного управління ДФС у Рівненській області про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.
Відповідно до частини третьої статті 283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.
Недоліки заяви слід усунути шляхом подання суду документа про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 133, 161, 241, 248, 256, 270, КАС України, суд
Клопотання Головного управління ДФС у Рівненській області про відстрочення сплати судового збору - залишити без задоволення.
Надати Головному управлінню ДФС у Рівненській області строк для усунення недоліків заяви про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна Приватної виробничо-комерційної фірми "Фіалка" до 9 год. 00 хв. 23 серпня 2019 року.
Роз`яснити Головному управлінню ДФС у Рівненській області, що відповідно до частини третьої статті 283 КАС України невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.
Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.
Копію ухвали невідкладно надіслати Головному управлінню ДФС у Рівненській області.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Нор У.М.