Справа № 160/5504/19
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 серпня 2019 року Справа № 160/5504/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
за участі секретаря судового засідання: Молоданова М.Ю.,
представника позивача: ОСОБА_1 ,
представника відповідача: Борисенка А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, -
14.06.2019р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 , позивач) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ГУНП у Дніпропетровській області, відповідач), в якій позивач просила:
- визнати протиправним та скасувати наказ №185 о/с від 03 червня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області в частині звільнення ОСОБА_2 з посади старшого інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області та переміщення на посаду старшого інспектора чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції;
- поновити ОСОБА_2 на посаді старшого інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з 04 червня 2019 року.
В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що оскаржуваний наказ є протиправним, оскільки відповідно до нього ОСОБА_2 без її згоди перемістили на посаду, яка не є рівнозначною посаді, на якій працювала позивач, що є порушенням п.п.1 п.2 ч.1 ст.65 Закону України «Про національну поліцію» та ст.32 Кодексу законів про працю України (далі КЗпП України). Також при звільненні позивача оскаржуваним наказом не було додержано жодної з вимог, встановлених п.п. «б» п.41 Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.07.1991р. №114 (далі Положення №114). Посилаючись у спірному наказі на п.2 ч.1 ст.65 Закону України «Про національну поліцію», відповідач жодним чином не обґрунтував в чому полягає більш ефективна служба у разі переміщення позивача на іншу посаду та з яких інтересів служби він виходив, здійснюючи таке переміщення. Також позивач вказувала на те, що фактично підставою для переміщення її на іншу посаду став наказ ГУНП у Дніпропетровській області №1162 від 28.03.2019р., виданий на підставі висновку службового розслідування, який затверджено 28.03.2019р., однак, з вказаного висновку службового розслідування видно, що порушення виконавської дисципліни було допущено саме старшим інспектором відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі ВМ Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області) Кіян В.І., а не інших поліцейських цього відділу, в тому числі, і не позивача, а тому фактично підстави для переміщення ОСОБА_2 в інтересах служби відсутні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2019р. вказана позовна заява ОСОБА_2 прийнята до розгляду та відкрито провадження у справі №160/5504/19 за вищевказаною позовною заявою, призначено цю справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у судовому засіданні на 16.07.2019р., а також встановлено відповідачу строк на подання відзиву на позов протягом 15 днів з дня отримання копії цієї ухвали.
Також ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2019р. відмовлено у задоволенні клопотання позивача про залучення Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача.
Разом із позовною заявою ОСОБА_2 було подано клопотання про її забезпечення шляхом зупинення дії оскаржуваного наказу №185 о/с від 03.06.2019р. в частині звільнення ОСОБА_2 з посади старшого інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області та переміщення на посаду старшого інспектора частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області до набрання рішенням суду в цій справі законної сили; заборони ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області покладення на ОСОБА_2 обов`язків за посадою старшого інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області та ознайомлення з посадовою інструкцією за посадою старшого інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУ Національної поліції в Дніпропетровській області поки судом не будуть встановлені обставини відповідно до позовних вимог.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2019р. у задоволенні вказаного клопотання ОСОБА_2 про забезпечення позову відмовлено.
10.07.2019р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов відзив ГУНП у Дніпропетровській області на позовну заяву ОСОБА_2 , в якому відповідач заперечував проти задоволення позовних вимог позивача та просив відмовити у їх задоволенні, посилаючись на те, що начальником ГУНП у Дніпропетровській області в межах наданих йому повноважень, для забезпечення ефективного виконання завдань та функцій, покладених на поліцію Законом України «Про Національну поліцію», у спосіб та порядок, встановлені статтею 65 Закону України «Про Національну поліцію», переміщено позивача у порядку переведення на рівнозначну посаду для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби в поліції. При цьому підставою видання спірного наказу про переміщення ОСОБА_2 на іншу посаду став наказ ГУНП у Дніпропетровській області від 28.03.2019 року №1162, яким останню за порушення 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службової дисципліни, недотримання вимог абзацу 8 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилось у неодноразових конфліктах, неналежному контролі за своєю поведінкою, почуттями та емоціями, що негативно впливає на службову поведінку та набуло суспільного резонансу, що впливає на рівень авторитету та довіри до поліції в цілому попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни. Враховуючи зазначені вище обставини, з урахуванням місця проживання позивача (м. Дніпро) її було переведено в межах зазначеного населеного пункту на рівнозначну посаду старшого інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області. Рівнозначність посад при переміщенні позивача підтверджується приписами ч.2 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію», Переліком посад молодшого та середнього складу поліції і відповідних їм граничних спеціальних звань, затвердженим Наказом Національної поліції України від 04.12.2015 № 142, а також постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988, якою затверджено схеми посадових окладів поліцейських, та посадовими інструкціями вказаних посад.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.07.2019р. було задоволено клопотання відповідача про залишення позовної заяви без руху у справі №160/5504/19 та позовну заяву ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді залишено без руху, встановлено позивачеві строк п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду оригіналу документа про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви у розмірі 768,40 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.07.2019р. продовжено розгляд справи та призначено наступне судове засідання на 31.07.2019р.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.07.2019р. у задоволенні клопотання представника позивача про залучення до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» у справі №160/5504/19 за позовною заявою ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовлено.
Також 31.07.2019р. судом винесено ухвалу про витребування у ГУНП у Дніпропетровській області додаткових доказів у справі, а саме: завірених належним чином копій повного тексту висновку службового розслідування за відомостями, викладеними у публікаціях голови Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» ОСОБА_3 від 21.02.2019р. та 20.03.2019р. у соціальні мережі «Facebook», про приниження честі та гідності, провокації конфлікту та застосуванні фізичної сили до поліцейських відділу моніторингу в приміщенні адміністративної будівлі Дніпровського ВП, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 28.03.2018р.; висновку ВПЗ УКЗ ГУНП, складеного за результатами вивчення 13.03.2019р. стану соціально-психологічного клімату та конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП. Крім того, витребувано у ОСОБА_2 завірені належним чином копії її звернень до Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» з приводу конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП.
На виконання вказаної ухвали представником позивача 14.08.2019р. надано письмову повідомлення, в якому зазначено, що ОСОБА_2 зверталася до Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» з приводу конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП виключно в усному порядку, разом з тим представником позивача надано для долучення до матеріалів справи завірені належним чином копії запитів, клопотань та подань Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» з приводу вказаної конфліктної ситуації до ГУНП у Дніпропетровській області та листів-відповідей відповідача на ці звернення.
На виконання вимог вказаної ухвали про витребування доказів ГУНП у Дніпропетровській області надано суду завірені належним чином копії повного тексту висновку службового розслідування за відомостями, викладеними у публікаціях голови Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» ОСОБА_3 від 21.02.2019р. та 20.03.2019р. у соціальні мережі «Facebook», про приниження честі та гідності, провокації конфлікту та застосуванні фізичної сили до поліцейських відділу моніторингу в приміщенні адміністративної будівлі Дніпровського ВП, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 28.03.2018р.; висновку ВПЗ УКЗ ГУНП, складеного за результатами вивчення 13.03.2019р. стану соціально-психологічного клімату та конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП. При цьому, зважаючи на те, що вказані документи містять службову інформацію, вони відповідно до Порядку роботи з документами, що містять службову інформацію, в Дніпропетровському окружному адміністративному суді, затвердженого наказом голови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.08.2019р. №45-ОД, сформовані в окремий том справи №160/5504/19 з присвоєнням йому грифу «ДСК», і їх дослідження судом відбувалося з урахуванням вимог вищевказаного Порядку.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.08.2019р. у задоволенні клопотання представника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання обов`язковою особистої участі позивача у розгляді справи та про виклик свідка у справі №160/5504/19 за позовною заявою ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовлено у повному обсязі.
У судових засіданнях 31.07.2019р, 14.08.2019р. та 19.08.2019р. представник позивача підтримав пред`явлений позов у повному обсязі та, посилаючись на викладені у ньому доводи, просив задовольнити позовні вимоги.
Представник відповідача у судових засіданнях 31.07.2019р, 14.08.2019р. та 19.08.2019р. пред`явлений позов не визнав у повному обсязі та просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на доводи, викладені у відзиві на позов.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що наказом ГУНП у Дніпропетровській області від 07.11.2015р. № 1 о/с відповідно до пунктів 9 та 12 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Національну поліцію» з 07.11.2015 було призначено прибулу з МВС України ОСОБА_2 інспектором Дніпровського відділу поліції ГУНП, присвоївши їй в порядку переатестування спеціальне звання «майор поліції» на підставі п.12 розділу XI Прикінцевих та перехідних положень Закону.
09.12.2016 року наказом ГУНП у Дніпропетровській області від 09.12.2016 року №352 о/с майора поліції ОСОБА_2 призначено на посаду старшого інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції ГУНП.
03.06.2019 року наказом ГУНП у Дніпропетровській області №185 о/с майора поліції Чубенко ОСОБА_4 відповідно до п.2 ч.1 ст.65 Закону України «Про Національну поліцію» переміщено (для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби) на посаду старшого інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції (посадовий 2500 гривень), звільнивши з посади старшого інспектора відділу моніторингу того ж відділу поліції, з 04 червня 2019 року.
При цьому у вказаному наказі зазначено, що підставою його видання є наказ ГУНП у Дніпропетровській області від 28.03.2019р. №1162 та акт Дніпровського відділу поліції про запропонування посад від 12.04.2019р. №45/20-1262.
Незгода позивача з вищевказаним наказом стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про Національну поліцію», Національна поліція України є центральним органом виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
Завдання поліції закріплені у статті 2 Закону України «Про Національну поліцію», згідно якої завданнями поліції є надання поліцейських послуг у сферах: забезпечення публічної безпеки і порядку; охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави; протидії злочинності; надання в межах, визначених законом, послуг з допомоги особам, які з особистих, економічних, соціальних причин або внаслідок надзвичайних ситуацій потребують такої допомоги.
Нормами ст.47, ст.48 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що призначення та звільнення з посад поліцейських здійснюють посадові особи поліції відповідно до номенклатури посад, яку затверджує Міністерство внутрішніх справ України.
Статтею 65 Закону України «Про Національну поліцію» встановлені спеціальні положення, що регулюють порядок переміщення поліцейських на вищі, рівнозначні посади та нижчі посади.
Зокрема встановлено, що переміщення поліцейських, серед іншого, здійснюється на рівнозначні посади для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби (пункту 2 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію»).
Посада вважається вищою, якщо за цією посадою штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції, отже, якщо звання співпадає посада вважається рівнозначною (ч. 2 ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію»).
Частинами 7, 8 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що переведення поліцейських здійснюється у разі, якщо звільнення їх із посад або призначення на інші посади належить до номенклатури призначення різних керівників; переведення поліцейського може здійснюватися за його ініціативою, ініціативою прямих керівників (начальників), керівників інших органів (закладів, установ) поліції, які порушили питання про переміщення.
Таким чином, вищевказаними нормами Закону України «Про національну поліцію» передбачено можливість здійснення за ініціативою прямих керівників (начальників) переміщення поліцейських, зокрема, на рівнозначні посади для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.
Як зазначалося вище, підставою видання спірного наказу про переміщення позивача на іншу посаду став наказ ГУНП у Дніпропетровській області від 28.03.2019 року №1162, п.2 якого, зокрема, ОСОБА_2 за порушення 11 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службової дисципліни, недотримання вимог абзацу 8 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, що виразилось у неодноразових конфліктах, неналежному контролі за своєю поведінкою, почуттями та емоціями, що негативно впливає на службову поведінку та набуло суспільного резонансу, що впливає на рівень авторитету та довіри до поліції в цілому попереджено про необхідність дотримання службової дисципліни.
Судом встановлено, що наказ ГУНП у Дніпропетровській області від 28.03.2019 року №1162 видано на підставі висновку службового розслідування за відомостями, викладеними у публікаціях голови Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» ОСОБА_3 від 21.02.2019р. та 20.03.2019р. у соціальні мережі «Facebook», про приниження честі та гідності, провокації конфлікту та застосуванні фізичної сили до поліцейських відділу моніторингу в приміщенні адміністративної будівлі Дніпровського ВП, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 28.03.2018р.
Судом досліджено повний текст вказаного висновку службового розслідування, а також висновок ВПЗ УКЗ ГУНП, складений за результатами вивчення 13.03.2019р. стану соціально-психологічного клімату та конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП, які у сукупності із письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , наданими останніми під час проведення цього службового розслідування, підтверджують факт наявності в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП конфліктної ситуації, що виникла між працівниками відділу, в тому числі і ОСОБА_2 , та працівником цього ж відділу - майором поліції ОСОБА_5 , та факт нестатутних відносин між цими поліцейськими.
Долучені до матеріалів справи роздруківки з соціальної мережі «Facebook» з публікаціями голови Первинної професійної спілки «Правозахисники країни» ОСОБА_3 від 21.02.2019р. та 20.03.2019р. про приниження честі та гідності, провокації конфлікту та застосуванні фізичної сили до поліцейських відділу моніторингу в приміщенні адміністративної будівлі Дніпровського ВП, також підтверджують факт наявності вказаного конфлікту та факт того, що цей конфлікт набув публічного розголосу та суспільного резонансу, що, в свою чергу, впливає на рівень авторитету та довіри до поліції в цілому.
Відповідно до пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейський, зокрема, повинен:
- виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку;
- поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати;
- контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;
Відповідно до п.3 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських поліцейський повинен дотримуватись субординації у стосунках з колегами, з повагою ставитись до старших за віком.
Висновок проведеного службового розслідування, а також висновок ВПЗ УКЗ ГУНП, складений за результатами вивчення 13.03.2019р. стану соціально-психологічного клімату та конфліктної ситуації в колективі відділу моніторингу Дніпровського ВП, у сукупності із письмовими поясненнями ОСОБА_2 та ОСОБА_5 , наданими останніми під час проведення цього службового розслідування, свідчать про те, що працівниками відділу моніторингу Дніпровського ВП дійсно було порушено Правила етичної поведінки поліцейських, оскільки останні не контролювали свою поведінку, почуття та емоції, та дозволили особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на службову поведінку та дисципліну, що призвело до неодноразових конфліктів, які в подальшому тільки загострювалися, набули публічного розголосу і могли призвести до більш негативних наслідків, у разі не вжиття відповідних заходів.
Тому п.6 наказу ГУНП у Дніпропетровській області від 28.03.2019 року №1162, з урахуванням встановлених висновком службового розслідування обставин, начальникам Дніпровського ВП та УКЗ ГУНП, з урахуванням рекомендацій поліцейських ВПЗ УКЗ ГУНП, на підставі пп.2 п.1 ст.65 Закону України «Про національну поліцію», з метою врегулювання ситуації, що склалася, недопущення випадків нестатутних відносин між поліцейськими у відділі моніторингу Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, для зміцнення дисципліни та законності, до 15.04.2019р. наказано надати начальнику ГУНП у Дніпропетровській області пропозиції про переміщення на інші рівнозначні посади ГУНП в Дніпропетровській області, для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби всіх поліцейських, що працювали у відділі моніторингу Дніпровського ВП ГУНП, в тому числі і ОСОБА_2
12.04.2019 року начальником сектору кадрового забезпечення Дніпровського відділу поліції майором поліції Ткаченком О.О. запропоновано позивачу рівнозначну посаду: старший інспектор-черговий чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП, однак позивач відмовилась написати рапорт щодо призначення на одну із запропонованих посад, про що складено відповідний акт.
Зважаючи на те, що управління діяльністю ГУНП та підпорядкованих йому підрозділів поліції, а також забезпечення та організація виконання покладених на поліцію завдань, відноситься до прямих повноважень керівника ГУНП, відповідно, і вирішення питань щодо переміщення поліцейських по службі задля забезпечення ефективної служби і діяльності поліції, виходячи з інтересів служби, відноситься до виключної компетенції начальника ГУНП в Дніпропетровській області.
Таким чином, начальником ГУНП в межах наданих йому повноважень, для забезпечення ефективного виконання завдань та функцій, покладених на поліцію Законом України «Про Національну поліцію», у спосіб та порядок, встановлені статтею 65 Закону України «Про Національну поліцію», переміщено позивача у порядку переведення на рівнозначну посаду для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби в поліції.
При цьому переміщення позивача на іншу посаду здійснено з урахуванням місця її проживання (м. Дніпро), оскільки її було переведено в межах зазначеного населеного пункту на рівнозначну посаду старшого інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
Суд вважає обґрунтованими доводи відповідача відносного того, що переміщення позивача відбулося саме на рівнозначну посаду, з огляду на таке.
Частиною 2 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію» встановлено, що посада вважається вищою, якщо за цією посадою штатом (штатним розписом) передбачене вище спеціальне звання поліції.
З наведеної норми закону слідує, що рівнозначні посади у поліції - це посади, за якими передбачені однакові спеціальні звання поліції.
При цьому, Закон України «Про Національну поліцію» не містить вимог відносно того, що рівнозначність посад включає в себе обов`язковість виконання тотожних функціональних обов`язків.
Наказом Національної поліції України від 04.12.2015 №142 затверджений Перелік посад молодшого та середнього складу поліції і відповідних їм граничних спеціальних звань. Розділ IV Переліку посад молодшого та середнього складу поліції і відповідних їм граничних спеціальних звань встановлює граничні спеціальні звання для управлінь, відділів і відділень поліції (далі - Перелік).
Оскільки і Дніпровський відділ поліції, і Шевченківське відділення поліції Дніпровського відділу поліції є структурними підрозділами ГУНП, до них застосовується саме цей розділ.
Так, пунктом 4 Переліку встановлено граничне спеціальне звання «капітан поліції» для посади старшого інспектора у відділі, відділенні поліції.
Крім цього, рівнозначність посад доводиться також постановою Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988, якою затверджено схеми посадових окладів поліцейських.
Так, у додатку 7 до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 наведена Схема посадових окладів поліцейських управлінь, відділів (відділень) поліції, якою встановлено посадовий оклад для старшого інспектора відділу, відділення поліції в розмірі 2500 грн. (в категорії інші).
Відповідно до функціональних обов`язків старшого інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції ГУНП він підпорядковується начальникові відділу моніторингу Дніпровського ВП.
Посадовими інструкціями старшого інспектора чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП визначено, що у службовій діяльності він підпорядковується начальнику чергової частини.
Таким чином, посади інспектора відділу моніторингу Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області і інспектора-чергового чергової частини Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області є рівнозначними.
Щодо посилань ОСОБА_2 в позовній заяві на вимоги Кодексу законів про працю України та норми Положення про проходження служби рядовим та начальницьким складом, затвердженого постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991 №114, як на норми, які регулюють порядок проходження служби в поліції, суд зазначає, що проходження служби поліцейськими регулюється не Кодексом законів про працю України, а законодавством про ці органи: Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року №580-VIII, Дисциплінарним статутом, постановою Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від 11.11.2015р. № 988 і іншими спеціальними нормативними актами.
Відповідно ст.18 Закону України «Про міліцію» від 20.12.1990р. порядок та умови проходження служби в міліції регламентуються Положенням про проходження служби особовим складом органів внутрішніх справ, затверджуваним Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів УРСР від 29.07.1991р. №114 затверджено Положення про проходження служби рядовим та начальницьким складом.
Закон України "Про міліцію" втратив чинність з 07.11.2015 року відповідно до п.5 Розділу ХІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію».
Пунктом 4 розділу ХІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.
Загальні засади проходження служби в поліції визначено розділом VІІ Закону України «Про Національну поліцію», зокрема, стаття 60 Закону України «Про Національну поліцію» передбачає, що проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Таким чином, норми Закон України «Про Національну поліцію», як спеціальним нормативно правовим актом визначено порядок проходження служби в поліції, зокрема переміщення на іншу посаду для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби.
При цьому під час вирішення спорів зазначеної категорії пріоритетними є норми спеціальних законів, а норми трудового законодавства підлягають застосуванню лише у випадках, якщо нормами спеціальних законів не врегульовано спірних відносин, та коли про можливість такого застосування прямо зазначено у спеціальному законі.
Нормами ст. 65 Закону України «Про Національну поліцію» встановлені спеціальні положення, що регулюють порядок переміщення поліцейських на вищі, рівнозначні посади та нижчі посади.
Таким чином посилання позивача у своєму позові на вимоги КЗпП не можуть прийматись судом до уваги оскільки норми КЗпП не регулюють спірні правовідносини.
Приписами частини другої статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Зокрема, критерій прийняття рішень, вчинення (не вчинення) дій на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України - за змістом випливає з принципу законності, що закріплений у частині другій статті 19 Конституції України: «Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України».
Зважаючи на встановлені обставини та вищенаведені законодавчі норми, суд доходить висновку, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, в повній мірі доведено, що оскаржуване рішення прийнято ним на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, а також пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).
Отже, підстави для скасування спірного наказу та для задоволення позовних вимог відсутні, тому у задоволенні позовної заяви слід відмовити у повному обсязі.
Зважаючи на те, що у задоволенні позовної заяви відмовлено, судові витрати зі сплати судового збору, понесені позивачем при зверненні до суду із цим позовом, не відшкодовуються.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді відмовити у повному обсязі.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 23.08.2019р.

Суддя О.М. Турова