Справа № 522/3377/19
Суддя: Танасогло Т.М.
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 серпня 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/3377/19

Головуючий в 1 інстанції: Шкамерда К.С. рішення суду першої інстанції прийнято у м. Одеса 15 липня 2019 року

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача: Танасогло Т.М.,

суддів: Запорожана Д.В, Осіпова Ю.В.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 15 липня 2019 року, у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови,-

В С Т А Н О В И Л А :

У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення № 657/18 від 28 вересня 2018 року.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач зазначила, що відповідач безпідставно притягнув її до адміністративної відповідальності, оскільки в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення. Крім того, позивач зазначила, що контролюючим органом не дотримано вимог законодавства щодо забезпечення участі позивача у розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Рішенням Приморського районного суду м.Одеси від 15 липня 2019 року задоволено адміністративний позов.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подано апеляційну скаргу з якої вбачається про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

У своїх доводах апелянт зазначає, що висновок суду першої інстанції про задоволення позивних вимог є помилковим, так як оскаржувана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності складена на підставі та за результатами всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Судова колегія вважає, що апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження відповідно до п.1 ч.1 ст. 311 КАС України.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом №107368968 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності.

23.08.18 року в.о. начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Авдєєву О.Р. надійшла заява ОСОБА_2 , який повідомив, що в квартирі АДРЕСА_1 , що є сусідньою квартирою до квартири заявника проводяться роботи з перепланування та переобладнання квартири, з порушенням цілісності конструкції схеми будинку та втручання в несучі конструкції та інженерні комунікації, внаслідок чого утворено дві самостійні квартири.

Наказом №01-13/162 від 02.07.2018 року в.о. начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Авдєєв О.Р . уповноважив заступника начальника Управління - начальника інспекційного відділу №1 Якименко Р.К. направляти головних спеціалістів на проведення позапланових перевірок, а також підписувати направлення на проведення позапланових перевірок протягом 2 півріччя 2018 року

Заступником начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Якименко Р.К. 05.09.2018 року видано направлення №001145 для проведення планового (позапланового) заходу, а саме позапланової перевірки реконструкції квартири АДРЕСА_1 на дві самостійні за адресою: АДРЕСА_1, кв. АДРЕСА_2 . щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результатами проведеної перевірки з 05.09.2018 року по 14.09.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено Акт №001145 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого виявлено наступні порушення: ОСОБА_1 виконала будівельні роботи із реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розподілом на дві самостійні квартири АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушила ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; не забезпечила здійснення авторського нагляду за будівництвом, чим порушила ч.1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку №903 від 11.07.2007 року; не забезпечила здійснення технічного нагляду за будівництвом, чим порушено абз. 2 ч. 1 ст. 11 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку №903 від 11.07.2007 року.

14.09.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого повідомлено, що справу буде розглянуто у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за адресою: м. Одеса, вул. Черняховського, 6 28 вересня 2018 року та роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого вимагали усунути порушення вимог містобудівної діяльності у термін до 14.11.2018 року, шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або привести об`єкт до первісного стану у відповідності до договору купівлі-продажу №370 від 22.02.2017 року.

28 вересня 2018 року відповідачем за порушення замовником будівництва авторського нагляду складено постанову №657/18, якою ОСОБА_1 притягнуто адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн.

Не погоджуючись з вказаною постановою про накладення адміністративного стягнення позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Приписами ст.7 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

У відповідності до ч. ст.41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

За правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

За правилами п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

В свою чергу, колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні відомості про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що уповноважений орган має забезпечити заслуховування пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняти обґрунтований висновок про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що контролюючим органом порушено процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Згідно правил ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 визначення категорії складності об`єктів будівництва з урахуванням класу наслідків (відповідальності) здійснюється за характеристиками таблиці А.1. Зокрема, клас наслідків (відповідальності) будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури СС2 визначається з урахуванням даних про можливу небезпеку для здоров`я і життя людей, кількість осіб, які постійно перебувають на об`єкті, становить від 300-400; 50-300 осіб в залежності від категорії складності об`єкта будівництва.

За правилами п. 4.14 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 при розробленні проектної документації на капітальний ремонт частини існуючого об`єкта (приміщень, квартир) без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності об`єкта будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

При виконанні поточного ремонту, перепланування та/або переобладнання окремих приміщень (квартир) без втручання в несучі та огороджувальні конструкції, а також інженерні системи об`єкта, клас наслідків (відповідальності) та категорію складності не визначають.

Між тим, об`єкт, відносно якого виявлено порушення позивачем правил містобудівного законодавства, є окремим приміщенням (квартирою). Під час проведення будівельних робіт на об`єкті не здійснювалось призупинення використання існуючого об`єкта за функціональним призначенням.

За таких обставин, категорія складності об`єкта будівництва, що належить позивачу, визначається без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

В свою чергу, як вбачається з матеріалів справи, оскаржуваною постановою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 13 ст. 96 КУпАП, а саме: незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно з вимогами законодавства.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Згідно ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» об`єкти архітектурної діяльності (об`єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об`єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Частиною 2 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» визначено, що технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що положення Закону України «Про архітектурну діяльність» не застосовуються до виконаних робіт ОСОБА_1 .

Крім того, колегія суддів не погоджується з доводами апелянта про необхідність здійснення технічного нагляду під час реконструкції квартири з огляду на наступне.

Відповідно до п.3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво» об`єкт будівництва - це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення,

Частиною 1 ст. 382 ЦК України визначено, що квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 затверджено Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (далі - Порядок № 903), який визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво об`єкта) (п. 1 Порядку № 903).

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ч.1 ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Отже, квартира не є самостійним об`єктом будівництва, а є частиною будинку, який, в свою чергу, є об`єктом будівництва.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає вказану апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 272, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Приморського районного суду м.Одеси від 15 липня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Танасогло Т.М.
Судді Запорожан Д.В. Осіпов Ю.В.