Справа № 821/197/18
Суддя: Морська Г.М.
Дата ухвалення: 2019-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2019 р.м. ХерсонСправа № 821/197/18
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Морської Г.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Дісплей-Плюс" до суб'єкта оціночної діяльності - фізичної особи - підприємця ОСОБА_1, Корабельного районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області ,за участю третьої особи - публічного акціонерного товариства АКБ "Укрсоцбанк" про визнання виконаної при здійсненні виконавчого провадження оцінки вартості нерухомого майна протиправною,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Дісплей-Плюс" (далі - позивач) звернулось до суду із адміністративним позовом до Корабельного районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області (далі - відповідач 1), Суб'єкта оціночної діяльності - фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (далі - відповідач 2), третьої особи - Публічного акціонерного товариства АКБ "Укрсоцбанк" про визнання виконаної при здійсненні виконавчого провадження оцінки вартості нерухомого майна протиправною.

Ухвалою Херсонського окружного адміністративного суду (далі- ХОАС) від 01.02.2018 р. суддею Морською Г.М. відмовлено у відкритті провадження в даній справі. Повернуто ТОВ Дісплей-Плюс сплачений судовий збір в сумі 1762,00 грн. згідно платіжного доручення №27 від 26 січня 2018 року.

Ухвалою Одеського апеляційного адміністративного суду (далі ОААС) від 03.04.2018 р. змінена ухвала ХОАС від 01.02.2018 р., доповнена її резолютивна частина наступним абзацом: Розяснити позивачу право на звернення до суду в порядку цивільного судочинства. В решті ухвала першої інстанції залишена без змін.

Постановою Верховного Суду від 20.03.2019 р. скасовані ухвала ХОАС від 01.02.2018 р. та ухвала ОААС від 03.04.2019 р., матеріали справи № 821/197/18 передані на розгляд суд першої інстанції.

06.05.2019 р. дана справа надійшла до Херсонського окружного адміністративного суду та протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями головуючим суддею визначено ОСОБА_2

Ухвалою від 11.05.2019 р. позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків.Позивач вимоги ухвали виконав, недоліки позовної заяви усунув.

Ухвалою від 24.05.2019 р. у справі відкрите спрощене позовне провадження, судове засідання призначене на 31.05.2019 р.

Ухвалою від 31.05.2019 р. у справі призначена оціночно-будівельна експертиза, проведення якої доручено судовому експерту Фесун Ларисі Анатоліївні, провадження зупинене до одержання результатів вказаної експертизи.

Ухвалою від 16.07.2019 р. провадження у справі поновлене для розгляду клопотання судового експерта про витребування додаткових документів.

Ухвалою від 16.07.2019 р. витребуванні додаткові документи необхідні для проведення оціночно-будівельної експертизи, провадження у справі зупинене до одержання результатів вказаної експертизи.

14.08.2019 р. на адресу суду від будівельно-технічного експерта Фесун Л.А. надійшов висновок судової оціночно-будівельної експертизи від 08.08.2019 р. №55 про визначення ринкової вартості обєкта нерухомого майна по вул.І.Богуна,58, м.Херсон всього на 72 сторінках та матеріали даної справи.

Ухвалою від 15.08.2019 р. провадження у справі поновлене, судове засідання призначене на 19.08.2019 р.

Позов мотивовано тим, що відповідачем-2 - суб'єктом оціночної діяльності протиправно, всупереч вимогам законодавства та із заниженням реальної вартості здійснено оцінку нерухомого майна позивача, а замовником оцінки майна - Корабельним районним відділом державної виконавчої служби ГТУЮ у Херсонській області протиправно передано нерухоме майно за такою вартістю на примусові торги. На підставі викладеного, позивач просить задовольнити позовні вимоги шляхом визнання неправомірною виконану ФОП ОСОБА_1 та прийняту відповідачем-1 у виконавчому провадженні №55001738 оцінку належних ТОВ «Діплей Плюс» нежитлових приміщень загальною площею 505,5 кв.м. за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна, 58 у розмірі 2070528,00 грн.

19.08.2019 р. представник позивача подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, в порядку письмового провадження.

Будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи відповідач-1 у судове засідання 19.08.2019 р. не зявився, не скористався правом надіслання до суду письмового відзиву на позовну заяву передбаченим ст. 160 КАС України, надіслав до суду клопотання про відкладення розгляду у звязку із службовою необхідністю.

Розглядаючи дане клопотання, суд зазначає наступне.

Як встановлено судом відповідач про відкриття провадження по даній справі дізнався 27.05.2019 р. отримавши ухвалу від 24.07.2019 р., якою зобовязано відповідача надати суду в строк до 30.05.2019 р. копії матеріалів виконавчого провадження №55001738 та запропоновано подати відзив на позовну заяву.

Однак, станом на 19.08.2019 р. відповідач до суду не надіслав ні відзиву, ні матеріали виконавчого провадження.

На думку суду, така поведінка відповідача є зловживанням його процесуальними правами та свідчить про намір затягувати справу.

Суд відмічає, що відповідно до ч. 4 ст. 287 КАС України адміністративна справа з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі.

У справах, визначених статтями 273-277, 280-283, 285-289 цього Кодексу, щодо подання позовної заяви та про дату, час і місце розгляду справи суд негайно повідомляє відповідача та інших учасників справи шляхом направлення тексту повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності - курєром або за відомими суду номером телефону, факсу, електронною поштою чи іншим технічним засобом звязку.

Учасник справи вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, визначеної частиною першою цієї статті, з моменту направлення такого повідомлення працівником суду, про що останній робить відмітку у матеріалах справи, та (або) з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали про відкриття провадження у справі, дату, час та місце судового розгляду (ч.ч.1,2 ст.268 КАС України).

Крім того, згідно із ч.3 ст.268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Отже, із врахуванням наведених правових норм та скорочених строків розгляду даної справи, а також надіслання відповідачем необґрунтованого та непідтвердженого жодними доказами клопотання про відкладення судового засідання, суд відмовляє відповідачу в задоволенні зазначеного клопотання.

Відповідач-2 та третя особа, про дату, час та місце розгляду справи були повідомленні належним чином про причини неявки суд не повідомили, не скористалися правом надання відзиву та пояснень на позовну заяву.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не зявилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Таким чином, суд вважає за можливе здійснювати судовий розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Розглянувши документи наявні в матеріалах справи, зясувавши фактичні обставини, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд зазначає наступне.

На виконанні Корабельного районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області перебуває виконавче провадження з примусового виконання виконавчого напису № 17492, виданого приватним нотаріусом Чуловським В.А., про стягнення з ТОВ «Дісплей-Плюс» на користь ПАТ «Укрсоцбанк» боргу в розмірі 938 398,40 грн.

Згідно з висновком експерта про вартість описаного та арештованого майна, яке належить ТОВ «Дісплей-Плюс», вартість нежитлового приміщення загальною площею 505,5 кв. м, яке розташоване за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна, 58, складає 2070528,00 грн.

Не погодившись з оцінкою вартості нерухомого майна, ТОВ «Дісплей-Плюс» звернулося до суду.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд враховує наступні обставини та приписи законодавства.

Відповідно до частини 1 статті 18 Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII від 02.02.2016, виконавець зобов'язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України «Про виконавче провадження» заходами примусового виконання рішень, зокрема є звернення стягнення на кошти, цінні папери, інше майно (майнові права), корпоративні права, майнові права інтелектуальної власності, об'єкти інтелектуальної, творчої діяльності, інше майно (майнові права) боржника, у тому числі якщо вони перебувають в інших осіб або належать боржникові від інших осіб, або боржник володіє ними спільно з іншими особами.

Частиною 1статті 48 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.

Відповідно достатті 56 Закону України «Про виконавче провадження» арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Частиною 5 статті 56 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що якщо опису підлягає будівля, споруда, приміщення, квартира, то у постанові про опис та арешт майна (коштів) боржника обовязково зазначаються загальна площа, кількість кімнат (приміщень), їх площа та призначення, матеріали стін, кількість поверхів, поверх або поверхи, на яких розташоване приміщення (квартира), інформація про підсобні приміщення та споруди;

Згідно з частиною 3статті 57 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання.

Також, згідно зістаттею 20 Закону України «Про виконавче провадження» для проведення оцінки майна залучається суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання. Суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання зобов'язаний надати письмовий звіт з питань, що містяться в постанові.

Отже, право державного виконавця призначити суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання закріплено устатті 20 Закону України «Про виконавче провадження».

За приписами частини 1статті 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно - правовими актами, зазначеними встатті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Відповідно до частини 1статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

За приписами частини 1 та 6статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Постановою Кабінету Міністрів України №1440 від 10.09.2003 р. затверджено Національний стандарт N 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (далі Стандарт №1), відповідно до п.1 якого Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов'язковими до виконання суб'єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Відповідно до пункту 50 Стандарту №1, проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється, зокрема ознайомлення з об'єктом оцінки.

Пунктом 51 Стандарту №1 передбачено, що незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з обєктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація обєкта оцінки та повязаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість обєкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість обєкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Згідно з п. 56 Стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен, серед іншого, містити письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації,особистий огляд об'єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об'єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.

За змістом статті 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб'єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.

Відповідно до пунктів 5 та 15 частини 3статті 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право безперешкодно входити на земельні ділянки, до приміщень, сховищ, іншого володіння боржника - юридичної особи, проводити їх огляд, примусово відкривати та опечатувати їх; залучати в установленому порядку понятих, працівників поліції, інших осіб, а також експертів, спеціалістів, а для проведення оцінки майна - субєктів оціночної діяльності - субєктів господарювання.

Із матеріалів справи слідує, що на підставі договору укладеним між Корабельним РВДВС м.Херсон ГТУЮ у Херсонській області та приватним підприємством ОСОБА_1 (далі виконавець, субєкт оціночної діяльності), останнім зроблена оцінка нежитлового приміщення загальною площею 505,5 кв.м., що належить ТОВ «Дісплей Плюс», розташованого за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна,58.

За результатами роботи зроблений висновок, що ринкова вартість вищезазначеного нежитлового приміщення станом на 15.01.2018 р. складає 2070528 грн. без урахування ПДВ.

Разом із тим, в ході розгляду даної справи, судом призначена незалежна оціночно-будівельна експертиза обєктом дослідження якої було нежитлове приміщення, загальною площею 505,5 кв.м., розташоване за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна,58, її проведення доручено судовому експерту Фесун Ларисі Анатоліївні (діє на підставі свідоцтва експерта №809 від 30.11.2018 р.).

В результаті проведення вказаної експертизи, судовим будівельно-технічним експертом Фесун Л.А. складений висновок (а.с.216) відповідно до якого «1. Ринкова вартість обєкта нерухомого майна (нежитлових приміщень магазину «Альбатрос») площею приміщень 505,5 кв.м. по вул. І.Богуна, 58, м.Херсоні станом на серпень 2019 року становить 4725838 грн. Довідково: 181763 $; 2. Звіт про незалежну оцінку нежитлового приміщення за загальною площею 505,5 кв.м., розташованого за адресою: вул. І.Богуна, 58, м.Херсоні станом на 15.01.2018 р. ( арк. 94-120 ад.с.), складений ПП ОСОБА_1, неповною мірою відповідає вимогам Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав» має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки».

Ухвалою від 15.08.2019 р. відповідачів та третю особу було належним чином повідомлено про надходження до суду висновку судової оціночно-будівельної експертизи, що стало підставою поновлення провадження по справі та призначення судового засідання. Вказаний факт підтверджується реєстром вихідної кореспонденції від 15.08.2019 р. про відправлення на електронні адреси сторін зазначеної ухвали, а також телефонограмою від 15.08.2019 р. оформленою секретарем судових засідань.

Крім того, учасники справи про дату, час та місце судового розгляду вважаються повідомленими з моменту оприлюднення судом на веб-порталі судової влади України відповідної ухвали, тобто 15.08.2019 р., про що свідчить відмітка з діловодства спеціалізованого суду «дата коригування ознаки «До ЄДРСР 15.08.2019 р.».

Отже, відповідачі будучи повідомленими про надходження на адресу суду висновку експерта оціночно-будівельної експертизи, обєктом дослідження якої було майно позивача, до суду для ознайомлення з останньою не зявилися, заперечень або пояснень з приводу викладених висновків не надіслали.

Відтак, суд вважає, що відповідачі погодилися із висновком оціночно-будівельної експертизи зробленої експертом Фесун Л.А., відповідно до якого ринкова вартість обєкта нерухомого майна ТОВ «Дісплей Плюс» площею приміщень 505,5 кв.м., що знаходиться за адресою: вул. І.Богуна, 58, м.Херсон станом на серпень 2019 р. становить 4725838 грн.

Крім іншого, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.159 КАС України подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Неподання субєктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

У зв'язку із тим, що відповідачі не надіслали до суду відзиви на позовну заяву та не повідомили суд про причини за яких такий відзив не може бути подано, суд кваліфікує неподання відповідачами відзиву без поважних причин, як визнання позову в повному обсязі.

Щодо способу захисту порушеного права позивача, суд зазначає наступне.

В пункті 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 р. по справі №821/197/18/4440/16 зазначено: «на думку Великої Палати Верховного Суду, визначення вартості майна боржника є процесуальною дією державного виконавця (незалежно від того, яка конкретно особа - сам державний виконавець чи залучений ним суб'єкт оціночної діяльності, здійснювала відповідні дії) щодо примусового виконання на підставі виконавчих документів. Отже, оскаржити оцінку майна можливо в порядку оскарження рішень та дій виконавців».

Тобто оцінка майна субєктом оціночної діяльності, яка прийнята ДВС є фактично дією державного виконавця, що підлягає оскарженню. Відтак, належним способом захисту порушеного права позивача є визнання неправомірною оцінку належних ТОВ «Діплей Плюс» нежитлових приміщень загальною площею 505,5 кв.м. за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна, 58 виконану ФОП ОСОБА_1 та прийняту відповідачем-1, як замовником, у межах виконавчого провадження № 55001738 щодо примусового виконання виконавчих документів.

Таким чином, з огляду на викладене вище, суд задовольняє позовні вимоги ТОВ «Дісплей Плюс» в повному обсязі.

У даних правовідносинах на позивача поширюється дія норми ч. 1 ст. 139 КАС України, тому відшкодуванню на користь позивача підлягають судові витрати у розмірі 1762,00 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати звіт про оцінку майна від 15.01.2018 року, виконаним суб`єктом оціночної діяльності фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 на замовлення Корабельного районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області в рамках виконавчого провадження №55001738 щодо визначення ринкової вартості майна нежитлового приміщення загальною площею 505,5 кв. м, розташованого за адресою: м.Херсон, вул.І.Богуна, 58, що належить товариству з обмеженою відповідальністю "Дісплей Плюс".

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Дісплей-Плюс" (; 73027, м.Херсон, вул.Робоча,66) сплачений судовий збір у сумі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят дві) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Корабельного районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області (; 73000, м.Херсон, вул.Стрітенська, 7).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П'ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Морська Г.М.

кат. 105000000