Справа № 826/7463/18
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

23 серпня 2019 року № 826/7463/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 (адвоката),
до треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Адвокатського бюро Миколи Гордова Недержавної комерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України Рада адвокатів міста Києва, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва
про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії
представники позивач - ОСОБА_1 .;

учасників справи: відповідача та третіх осіб - не з`явилися,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач 1 або ОСОБА_1 ) та Адвокатське бюро Миколи Гордова (надалі - позивач 2 або Адвокатське бюро) подали на розгляд Окружному адміністративному суду міста Києва позов до Недержавної комерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України (нижче - відповідач або Недержавна комерційна професійна організація), у якому просять суд:

- визнати протиправними дії відповідача в особі Ради адвокатів України щодо унеможливлення відкритого перегляду інформації (відомостей) про адвоката ОСОБА_1 на офіційному веб-сайті відповідача;

- зобов`язати відповідача в особі Ради адвокатів України забезпечити відкритий перегляд актуальної інформації (актуальних відомостей) про адвоката ОСОБА_1. на офіційному веб-сайті відповідача.

В якості підстави позову позивачі посилаються на протиправність дій відповідача щодо унеможливлення перегляду інформації про адвоката на офіційному веб-сайті організації.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.05.2018 позовну заяву залишено без руху та зобов`язано позивачів усунути недоліки у позовній заяві у п`ятиденний строк з моменту її отримання.

Позивачі виконали вимоги суду щодо усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.06.2018 (суддя Пащенко К.С.) відкрито провадження у даній адміністративній справі, призначено до розгляду в підготовче засідання 31.07.2018.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2018 залучено Раду адвокатів міста Києва у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

31.07.2018 та 16.08.2018 судом оголошувалися перерви, справу призначено до розгляду на 02.10.2018.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.10.2018 залучено Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 01.11.2018.

01.11.2018 та 06.12.2018 судом оголошувалися перерви, справу призначено до розгляду на 07.02.2019.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.01.2019 викликано у судове засідання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

07.02.2019 судом оголошено перерву у справі до 14.03.2019.

В судовому засіданні 14.03.2019 ОСОБА_1 , за викладених у позові підстав, підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив.

Поряд із цим, матеріали справи містять відзив відповідача, в якому останній заперечує проти позовних вимог, наголошуючи при цьому, що відомості, які оформлені та подані з порушенням вимог закону та актів Недержавної комерційної професійної організації до Єдиного реєстру адвокатів України не вносяться. На думку відповідача, позивачем 1 не надано до суду належних, достовірних та достатніх доказів, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Третьою особою - Радою адвокатів міста Києва надані письмові пояснення, згідно із якими у ОСОБА_1 є всі докази того, що відомості про нього відображались в Єдиному реєстрі адвокатів України на сайті відповідача, а потім були видалені з цього сайту всупереч вимогам Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Третя особа - Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва підтримує позовні вимоги в повному обсязі та зазначає, що Радою адвокатів міста Києва, як адміністратором першого рівня, внесено до Єдиного реєстру адвокатів України інформацію стосовно позивача, натомість відповідачем не надано будь-яких доказів вчинення відповідних дій, як адміністратором другого рівня.

Суд примічає, що з огляду на неявку представників відповідача та третіх осіб, приймаючи до уваги клопотання позивача 1 про розгляд справи у порядку письмового провадження, адміністративна справа, відповідно до частини третьої статті 194 та частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (нижче - КАС України), розглядається у порядку письмового провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.08.2019 відмовлено у задоволенні клопотання б/н від 01.10.2018 «Про залишення позову без розгляду» представника Недержавної комерційної професійної організації «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України Казачук Н.Ю.; задоволено клопотання «Про поновлення строків на звернення до суду» ОСОБА_1 , викладене у мотивувальній частині заперечень проти клопотання представника відповідача від 17.10.2018; поновлено ОСОБА_1 строк звернення до суду.

Щодо інших процесуальних дій, вчинених судом, слід вказати, що під час перебування справи на розгляді, в порядку ст. 91 КАС України, в судовому засіданні 07.02.2019 були допитані в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які надали суду пояснення про відомі їм по справі обставини в рамках наданих ними висновку експертного комп`ютерно-технічного дослідження від 13.09.2017 № 14550 та експертного висновку від 13.09.2017 № 93/2017-ЕВ-ЦК відповідно.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 має право на заняття адвокатською діяльністю на підставі рішення Ради адвокатів міста Києва від 30.06.2016 № 51.

Матеріали справи містять свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю від 14.07.2016 серії НОМЕР_3.

Водночас, на офіційному веб-сайті відповідача не відображаються актуальні відомості про позивача 1, зокрема про організаційну форму його адвокатської діяльності - адвокатське бюро Миколи Гордова.

Вважаючи, що неможливість перегляду зазначених відомостей спричинена діями відповідача, позивачі звернулись із відповідним позовом до суду, при вирішенні якого суд виходить з наступного.

Спірні правовідносини регулюються Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI (нижче - Закон № 5076-VI), Порядком ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів міста Києва від 17.12.2012 № 26.

Так, правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом № 5076-VI, відповідно до статті 1 якого адвокатом є фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Як передбачено статтею 12 Закону № 5076-VI, особі, яка склала присягу адвоката України, радою адвокатів регіону у день складення присяги безоплатно видаються свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю та посвідчення адвоката України; свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України не обмежуються віком особи та є безстроковими; зразки свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю і посвідчення адвоката України затверджуються Радою адвокатів України.

Статтею 15 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокати наділені правом створювати шляхом об`єднання (два або більше) юридичні особи - адвокатські об`єднання. Про створення, реорганізацію або ліквідацію адвокатського об`єднання, зміну складу його учасників адвокатське об`єднання протягом трьох днів з дня внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців письмово повідомляє відповідну раду адвокатів регіону.

Відповідно до статті 17 Закону № 5076-VI, з метою збирання, зберігання, обліку та надання достовірної інформації про чисельність і персональний склад адвокатів України, адвокатів іноземних держав, які відповідно до цього Закону набули права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, про обрані адвокатами організаційні форми адвокатської діяльності Рада адвокатів України забезпечує ведення Єдиного реєстру адвокатів України.

Внесення відомостей до Єдиного реєстру адвокатів України здійснюється радами адвокатів регіонів та Радою адвокатів України.

До Єдиного реєстру адвокатів України вносяться такі відомості: прізвище, ім`я та по батькові адвоката; номер і дата видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, номер і дата прийняття рішення про видачу свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (номер і дата прийняття рішення про включення адвоката іноземної держави до Єдиного реєстру адвокатів України); найменування і місцезнаходження організаційної форми адвокатської діяльності, номери засобів зв`язку; адреса робочого місця адвоката, номери засобів зв`язку; інформація про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; інші відомості, передбачені цим Законом.

Адресою робочого місця адвоката є місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності або адреса фактичного місця здійснення адвокатської діяльності, якщо вона є відмінною від місцезнаходження обраної адвокатом організаційної форми адвокатської діяльності. У разі наявності декількох адрес робочих місць адвоката до Єдиного реєстру адвокатів України вноситься лише одна адреса робочого місця адвоката.

Адвокат протягом трьох днів з дня зміни відомостей про себе, що внесені або підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, письмово повідомляє про такі зміни раду адвокатів регіону за адресою свого робочого місця, крім випадків, якщо ці зміни вносяться на підставі рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Інформація, внесена до Єдиного реєстру адвокатів України, є відкритою на офіційному веб-сайті Національної асоціації адвокатів України. Рада адвокатів України і відповідні ради адвокатів регіонів надають витяги з Єдиного реєстру адвокатів України за зверненням адвоката або іншої особи.

Відомості, що підлягають внесенню до Єдиного реєстру адвокатів України, включаються до нього не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідної інформації, крім випадків, установлених цим Законом.

Рішенням Ради адвокатів міста Києва від 17.12.2012 № 26, затверджений Порядок ведення Єдиного реєстру адвокатів України (скорочено - ЄРАУ) (по тексту - Порядок).

Статтею 2 Порядку врегульовано процедуру внесення відомостей до ЄРАУ.

Зокрема, відомості до ЄРАУ вносяться за дворівневим принципом. Першии? рівень внесення відомостеи? до ЄРАУ забезпечується радами адвокатів регіонів, Другии? рівень внесення відомостеи? до ЄРАУ забезпечується Радою адвокатів Украі?ни. За рішенням Ради адвокатів Украі?ни та/або розпорядження Голови НААУ, РАУ, Рада адвокатів Украі?ни, як адміністратор Другого рівня внесення відомостеи?? до ЄРАУ, виконує функціі? та обов`язки адміністратора Першого рівня по веденню ЄРАУ. При внесенні таких даних (відомостеи?) та/або і?х зміни, адміністратор бази даних ЄРАУ Другого рівня слідує командам системи електронноі? бази даних ЄРАУ.

Рада адвокатів регіону призначає відповідальну особу (осіб) - адміністратора бази даних ЄРАУ, якии? вносить відомості до ЄРАУ на Першому рівні на підставі інформаціі? та документів передбачених Законом Украі?ни «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та актами НААУ стосовно адвокатів, яким видано свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю, адвокатів, право на заняття адвокатською діяльністю яких зупинено чи припинено, адвокатів іноземноі? держави, стосовно яких прии?нято рішення кваліфікаціи?но-дисциплінарною комісією адвокатури про включення до ЄРАУ, інші відомості передбачені Законом та цим Порядком.

Відомості, що підлягають внесенню до ЄРАУ, включаються до нього адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону не пізніше дня, наступного за днем отримання радою адвокатів регіону відповідноі? інформаціі?, крім випадків, встановлених Законом Украі?ни «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та рішеннями Ради адвокатів Украі?ни.

Інформація, внесена до ЄРАУ у відповідності до правил системи бази даних ЄРАУ адміністратором бази даних ЄРАУ ради адвокатів регіону, є відомостями (інформацією) Першого рівня і є не доступними (не відкритими) для користувачів на офіціи?ному веб-саи?ті Національноі? асоціаціі? адвокатів Украі?ни.

Дані стосовно адвокатів, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю з порушенням чинного законодавства Украі?ни, до Єдиного реєстру адвокатів Украі?ни не вносяться. Не вносяться до ЄРАУ також відомості, які оформлені та подані з порушенням вимог закону та актів НААУ.

У разі виявлення фактів включення до ЄРАУ таких відомостей, інформація про них скеровується Головою НААУ чи и?ого заступниками до ВКДКА для прии??няття відповідного рішення.

У випадку виявлення таких відомостей, вони підлягають негаи?ному вилученню з ЄРАУ адміністратором Першого рівня відповідно до процедури, передбаченоі? цим Порядком, або адміністратором Другого рівня з обов`язковим повідомлення про таке видалення адміністратора першого рівня. У разі виявлення фактів неправомірного включення до ЄРАУ таких відомостеи?, інформація про них може скеровуватись Головою НААУ чи и?ого заступниками до ВКДКА для прии?няття відповідного рішення.

Як установлено судом, свідоцтво серії НОМЕР_1 про складення позивачем 1 кваліфікаційного іспиту датоване 10.10.2015.

В той же час, в якості підстави для видачі свідоцтва зазначене рішення Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № 22-2.11-20, датоване 30.09.2016.

14.07.2016 головою Ради адвокатів міста Києва Рафальською І.В. позивачу 1 видане свідоцтво право на заняття адвокатською діяльністю серії НОМЕР_3.

В якості підстави для видачі свідоцтва зазначене рішення Ради адвокатів міста Києва від 30.06.2016 № 51.

Починаючи з 19.12.2017 позивач 1 здійснює діяльність як учасник адвокатського об`єднання - позивача 2.

07.03.2018 позивач 1 звернувся до Ради адвокатів України із заявою б/н щодо негайного забезпечення відображення актуальних відомостей про нього як адвоката на офіційному веб-сайті відповідача.

Зазначена заява була направлена за належністю для подальшого розгляду та опрацювання Радою адвокатів міста Києва, про що позивача 1 повідомлено листом від 12.03.2018 № 25/0/2-18.

01.08.2018 позивач 1 листом № Л-01/08/2018-1 звернувся до голови Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва щодо виправлення зазначених вище розбіжностей в частині зазначення дати прийняття рішення про видачу свідоцтва, а також найменування дисциплінарної комісії.

Листом від 14.08.2018 № 192 Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва повідомлено позивача 1 про те, що питання про виправлення описок у свідоцтві про складення кваліфікаційного іспиту від 10.10.2015 серії НОМЕР_1 буде розглянуто на найближчому засіданні кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва та зауважено, що станом на дату видачі свідоцтва повне найменування комісії було наступним: Київська міська кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (), в подальшому повне найменування комісії було замінене теперішнім, а саме: Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва ().

Відповідно до рішення від 22.08.2018 № 1-РЗ, кваліфікаційною палатою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва вирішено:

1. Виправити допущені у свідоцтві про складення кваліфікаційного іспиту від 10.10.2015 серії НОМЕР_1 , виданому ОСОБА_1 згідно із рішенням кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва від 30.09.2015 № 22-2.9-20, описки, а саме:

1.1 цифри і символи «від 30.09.2016 № 22-2.11-20» замінити відповідно цифрами і символами «від 30.09.2015 р. № 22-2.9-20».

2. Внести відповідні зміни до Журналу реєстрації видачі свідоцтв про складення кваліфікаційного іспиту.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

На підставі пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Під владними управлінськими функціями, що здійснюються на основі законодавства, зокрема на виконання делегованих повноважень, слід розуміти будь-які владні повноваження у рамках діяльності держави чи місцевого самоврядування, що не належать до законодавчих повноважень чи повноважень здійснювати правосуддя.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Дії суб`єкта владних повноважень - активна поведінка суб`єкта владних повноважень, яка може мати вплив на права, свободи та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Отже, до адміністративних судів можуть бути оскаржені будь-які дії суб`єктів владних повноважень, які породжують, змінюють або припиняють права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин, вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, якщо позивач вважає, що цими діями його права чи свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав чи свобод.

Із правового аналізу вказаних норм вбачається, що позивач на власний розсуд визначає чи порушені його права дією суб`єкта владних повноважень. Проте ця дія повинна бути такою, яка породжує, змінює або припиняє права та обов`язки у сфері публічно-правових відносин.

Наявність у ОСОБА_1 статусу адвоката встановлена рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.06.2018 у справі № 826/24/18 та у відповідності до статті 78 КАС України відповідна обставина не підлягає доказуванню при розгляді даної справи.

При цьому, правова позиція позивачів ґрунтується на відсутності можливості перегляду на офіційному веб-сайті відповідача інформації (відомостей) про адвоката ОСОБА_1.

Суд констатує, що перегляду інформації (відомостей) на офіційному веб-сайті відповідача передує процедура внесення такої інформації до Єдиного реєстру адвокатів України.

Разом з тим, рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 156 «Про деякі питання реалізації Висновків спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва» (розміщене у вільному доступі за посиланням: https://unba.org.ua/assets/uploads/legislation/rishennya/2016-06-11-r-shennya-rau-156_577ce5d61afe5.pdf), зокрема, заборонено Раді адвокатів міста Києва, як адміністратору Першого рівня, вносити до Єдиного реєстру адвокатів України відомості про осіб, які отримали свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю на підставі свідоцтв про складення кваліфікаційного іспиту, виданих неповноважним органом - Київською міською КДКА з 12.10.2012.

Враховуючи встановлені вище обставини, суд дійшов висновку про те, що відомості про позивача 1 підпадають під заборону на внесення до Єдиного реєстру адвокатів України, встановлену рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 156.

Докази, які б підтверджувати визнання в порядку, визначеному законодавством, рішення від 11.06.2016 № 156 протиправним та/або його скасування, у матеріалах справи відсутні.

При цьому, суд наголошує, що питання виправлення описок у свідоцтві про складення позивачем 1 кваліфікаційного іспиту не належать до предмету спору у даній справі.

Водночас, до врегулювання питання внесення до Єдиного реєстру адвокатів України відомостей про позивача 1, звернення до суду із вимогами щодо захисту від унеможливлення відкритого перегляду таких відомостей, є передчасним.

У даному випадку, відсутніми є порушення законних прав та інтересів позивачів з боку відповідача, а тому відсутні підстави для їх захисту чи поновлення.

Суд критично ставиться до посилань позивачів на висновок експертного комп`ютерно-технічного дослідження від 13.09.2017 № 14550 та експертний висновок від 13.09.2017 № 93/2017-ЕВ-ЦК, оскільки вказані висновки не є належними доказами, у розумінні КАС України, вчинення відповідачем дій, що порушують права та інтереси позивачів.

У відповідності до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У відповідності до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, виходячи з наведених судом висновків в цілому, суд наголошує на відсутності підстав для задоволення позову.

Щодо розподілу судових витрат у справі, суд вказує, що з огляду на висновки суду про відмову у задоволенні позову, правові підстави для стягнення на користь позивача судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6, 72-77, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову б/н від 01.05.2018 ОСОБА_1 та Адвокатського бюро Миколи Гордова - відмовити повністю.

Рішення, відповідно до ст. 255 КАС України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя К.С. Пащенко