Справа № 480/3229/19
Суддя: Н.В. Савицька
Дата ухвалення: 2019-08-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
23 серпня 2019 р. Справа № 480/3229/19
В С Т А Н О В И В:
Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Сумській області та просить суд визнати протиправною та скасувати вимогу Головного управління Державної фіскальної служби України у Сумській області про сплату боргу (недоїмки) від 11.05.2019 №Ф-1039-52 зі сплати єдиного внеску.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Перевіривши позовну заяву та додані до неї докази, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 161 КАС України, а саме до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.
Так, у якості документу про сплату судового збору позивачем до позовної заяви додано квитанції від 14.08.2019 на суму 1936,37 грн.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України "Про судовий збір" суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
За приписами ч. 10 ст. 169 КАС України заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
За наслідками перевірки зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України за подання даної позовної заяви судом виявлено, що сплачена на підставі двох квитанцій від 14.08.2019 сума судового збору не зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України. За таких обставин судовий збір вважається не сплаченим, а документ про сплату судового збору, відповідно, не доданим.
Тому позивачу необхідно усунути зазначений недолік позовної заяви та надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору.
Крім того, суд зазначає, що належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та зарахування до спеціального фонду Державного бюджету України.
Також, суд звертає увагу позивача на те, що рахунок для зарахування судового збору:
Отримувач коштів: УК у м. Сумах/м. Суми/22030101
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37970593
Банк отримувача Державне казначейство України
МФО 899998
Код класифікації доходів бюджету 22030101.
У призначенні платежу платник судового збору повинен вказати слова "судовий збір", код ЄДРПОУ суду, до якого він звертається, пункт з таблиці ставок судового збору, за яким визначено розмір судового збору.
Крім того, частинами 1 та 2 ст.122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи КАС України та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. 3 ст.122 КАС України).
Облік платників єдиного внеску, їх права та обов`язки, порядок нарахування, обчислення і строки сплати єдиного внеску, його розмір, повноваження органів доходів і зборів, а також відповідальність за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Відповідно до ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.
У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку (абзаци 4, 5 ч. 4 ст. 25).
Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абзац 6 ч. 4 ст. 25).
У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку (абзац 9 ч.4 ст.25).
Таким чином платник єдиного внеску може оскаржити вимогу контролюючого органу протягом 10 календарних днів з дня її отримання як із застосуванням процедури її адміністративного оскарження так і без такої.
Вказана позиція суду узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 31.01.2019 року по справі № 802/983/18-а.
Як вбачається з матеріалів позову, позивач оскаржує вимогу від 11.05.2019 року № Ф1039-52, яку отримав 10.06.2019, а рішення Департаменту адміністративного оскарження та судового супроводження про результати розгляду скарги позивача отримав 24.07.2019, однак, з позовом звернувся 19.08.2019, тобто з пропуском строків, встановлених чинним законодавством.
Заяви про поновлення строку звернення до суду з зазначенням підстав та доказів поважності причин його пропуску, позивачем не подано.
Відповідно до ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Отже, позивачу необхідно подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із зазначенням підстав та наданням доказів поважності його пропуску.
Згідно з частиною 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 122-123, 160-161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
1. Позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Сумській області про визнання протиправною та скасування вимоги - залишити без руху.
2. Позивачу усунути недоліки позовної заяви в десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
3. Копію даної ухвали направити особі, що звернулась із позовною заявою.
4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною та підлягає поверненню позивачеві.
5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя (підпис) Н.В. Савицька
Суддя Н.В. Савицька