Справа № 9901/395/19
Суддя: Золотніков Олександр Сергійович
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

27 серпня 2019 року

м. Київ

Провадження № 11-841сап19

Суддя Великої Палати Верховного Суду Золотніков О. С.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 на рішення Вищої ради правосуддя (далі - ВРП) від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18,

ВСТАНОВИВ:

24 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду з позовною заявою до ВРП, у якій просив суд визнати протиправними та скасувати рішення:

- Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18 «Про притягнення судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності (у виді подання про звільнення судді з посади)»;

- ВРП від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518 «Про залишення без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18 про притягнення судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності»;

- ВРП від 14 серпня 2018 року № 2606/0/15-18 «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду на підставі пункту 3 частини шостої статті 126 Конституції України».

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду ухвалою від 08 серпня 2019 року роз`єднав позовні вимоги шляхом виділення в самостійне провадження вимоги ОСОБА_1 , заявленої до ВРП про визнання протиправним і скасування рішення ВРП від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518 «Про залишення без змін рішення Третьої Дисциплінарної палати ВРП від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18 про притягнення судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності» та передав цю вимогу на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Положеннями частини сьомої статті 266 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що на рішення ВРП, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Дисциплінарної палати, може бути подана скарга до Великої Палати Верховного Суду. Така скарга розглядається за правилами касаційного провадження, встановленими цим Кодексом.

Таким чином, на рішення ВРП, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Дисциплінарної палати, до Великої Палати Верховного Суду може бути подана саме скарга, а не позовна заява.

З огляду на викладене, ОСОБА_1 має подати до Великої Палати Верховного Суду належним чином оформлену скаргу на рішення ВРП від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18.

Крім того, відповідно до статті 35 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1798-VIII «Про Вищу раду правосуддя» рішення ВРП може бути оскаржене до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня його ухвалення.

Оскаржуване рішення ВРП ухвалене 02 серпня 2018 року, а заява про перегляд цього рішення подана до Верховного Суду 24 липня 2019 року, тобто із значним пропуском процесуального строку на звернення до суду.

Як вбачається з доданих до заяви матеріалів, ОСОБА_1 додав клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому вказав, що він 05 вересня 2018 року направляв на адресу Верховного Суду позовну заяву з додатками на 53 аркушах (що підтверджено штрих кодовим ідентифікатором на конверті 739), проте поштове відправлення було втрачено працівниками Публічного акціонерного товариства «Укрпошта» та знайдено лише 22 липня 2019 року.

На підтверження вказаних доводів ОСОБА_1 долучив копію акта Дніпропетровської дирекції ПАТ «Укрпошта» від 22 липня 2019 року з посиланням на втрату конверта працівниками пошти. Однак доказів щодо вчинення активних дій щодо розшуку поштового відправлення протягом року заявник не надав.

Тому в цій частині позивачу необхідно уточнити клопотання, або надати пояснення.

Положеннями статті 330 КАС України визначено вимоги до форми та змісту касаційної скарги.

Згідно із частиною четвертою статті 330 КАС України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

Разом з цим, матеріали касаційної скарги не містять такого документа.

На підставі частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною першою цієї статті Закону № 3674-VI визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України від 28 лютого 2019 року № 2696-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921 грн.

Отже, за подання цієї скарги ОСОБА_1 повинен сплатити судовий збір у розмірі 768 грн 40 коп.

На підставі частини другої статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Положеннями частин першої та другої статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої цієї статті позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Оскільки ОСОБА_1 , який оскаржує рішення ВРП, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Дисциплінарної палати, у порядку, визначеному частиною сьомою статті 266 КАС України, не сплатив судовий збір, подана скарга на підставі частини першої статті 169 КАС України підлягає залишенню без руху.

На усунення недоліків скарги ОСОБА_1 необхідно подати до Великої Палати Верховного Суду скаргу на рішення ВРП від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518, ухвалене за результатами розгляду скарги на рішення її Третьої Дисциплінарної палати від 23 травня 2018 року № 1464/3дп/15-18; надати докази поважності причин пропуску процесуального строку на звернення зі скаргою, а також сплатити судовий збір у розмірі 768 грн 40 коп. за такими реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, рахунок отримувача - 0007, код класифікації доходів бюджету - 22030102, призначення платежу - (*; 101; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8); судовий збір, за позовом (ПІБ позивача), Верховний Суд).

Ураховуючи викладене та керуючись частиною сьомою статті 266, статтями 330, 332 та 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя в частині вимоги про визнання протиправним і скасування рішення Вищої ради правосуддя від 02 серпня 2018 року № 2487/0/1518 залишити без руху.

2. Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

3. Роз`яснити, що в разі неусунення недоліків позовної заяви (скарги) у встановлений судом строк позовна заява буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О. С. Золотніков