Справа № 705/3846/19
Суддя: Мазуренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2019-08-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/3846/19
2-а/705/145/19
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

27 серпня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до «…Інспектор старший сержант поліції Москаленко Олександр Володимирович Кривоозерське ВП Врадіївського відділу ГУНП в Миколаївській області…» (юридична адреса: вул.Центральна, 72 м.Криве Озеро, індекс 55104), про визнання дій неправомірними, скасування постанови та закриття провадження у справі,-

В С Т А Н О В И В:

До Уманського міськрайонного суду Черкаської областізвернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом про визнання дій неправомірними, скасування постанови та закриття провадження у справі. В якості відповідача у позові вказано: «…Інспектор старший сержант поліції Москаленко Олександр Володимирович Кривоозерське ВП Врадіївського відділу ГУНП в Миколаївській області…» (юридична адреса: вул.Центральна, 72 м.Криве Озеро, індекс 55104).

У позові позивач просить суд:

«…Порушити провадження по справі, визнати неправомірними дії інспектора старшого сержанта поліції Москаленко Олександра Володимировича, скасувати постанову від 18.03.2019 року про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ЕАБ « 997462 на мене ОСОБА_1 та закрити провадження ...».

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Разом з тим, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванню учасників судового процесу. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Суддя, розглянувши позовну заяву вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимогам ст. ст. 160, 161 КАС України.

В позовній заяві не дотримані в повному обсязі пункти 2,4,5,9 частини 5 статті 160 КАС України, які відповідно передбачають, що позовна заява повинна містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, а також обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, в позовній заяві вказано в якості відповідача: «…Інспектор старший сержант поліції Москаленко Олександр Володимирович Кривоозерське ВП Врадіївського відділу ГУНП в Миколаївській області…».

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини.

Суддя звертає увагу на те, що від змісту позовної заяви залежить позиція відповідачів, які як і позивач мають право на судовий захист, а для реалізації цього права мають бути обізнаними з тим, які вимоги до них заявлені та з яких підстав і якими доказами це підтверджується.

Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Також право особи на оскарження до суду постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху у десятиденний строк, з дня вручення такої постанови, гарантовано ст. ст.288,289 КУпАП.

Одночасно, до матеріалів позову було додано заяву про поновлення строку оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, ставиться питання про поновлення строку на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення. У вказаній заяві містяться посилання на наявність ухвали суду від 02.04.2019 року про залишення позовної заяви без руху та ухвали від 26.04.2019 року про повернення позовної заяви. Крім того в заяві дослівно вказано: «…В даний час ухвалою Уманського міськрайонного суду від 01.08.2019 року мені адміністративний позов…». При цьому, до матеріалів позовної заяви долучено лише ухвалу судді Уманського міськрайонного суду Гудзенко В.Л. від 01.08.2019 року, відповідно до якої адміністративний позов з додатками був повернутий позивачу. Будь-які інші процесуальні документи Уманського міськрайонного суду до матеріалів заяви долучено не було.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Слід зазначити, що у визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала. Ключовою є фраза "з поважних причин" а отже, це і є предметом доказування при вирішенні питання щодо встановлення поважності причин для позивача тобто, якщо строк був пропущений з поважних причин це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.

Щодо застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд зазначив, що дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Так, згідно пункту 5.26 Національному стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів", затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 №55 відмітка про засвідчення копії документа складають зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче "підпис".

Згідно ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Перелічені недоліки адміністративного позову унеможливлюють вирішення питання про відкриття провадження по справі та подальший розгляд справи і ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

Відповідно до вимог ч.1, ч.2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160,161цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, враховуючи викладене, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 до «…Інспектор старший сержант поліції Москаленко Олександр Володимирович Кривоозерське ВП Врадіївського відділу ГУНП в Миколаївській області…», про визнання дій неправомірними, скасування постанови та закриття провадження у справіпідлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, вказаних вище протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Також, слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1.ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Приписами «Концепції вдосконалення судівництва для утвердження справедливого суду в Україні відповідно до європейських стандартів», визначено, що Правила судової процедури мають слугувати ухваленню правосудного рішення у справі та забезпечувати рівні гарантії учасникам процесу щодо судового захисту їхніх прав.

Судочинство як найдієвіший інститут забезпечення верховенства права має ґрунтуватись, зокрема, на таких загальних принципах: законність, що вимагає від суду здійснювати судочинство, керуючись Конституцією та законами, з урахуванням їх цілей та надаючи при цьому найсправедливіше тлумачення для кожного випадку; рівність учасників процесу, яка означає рівні можливості у судовому процесі, що відповідає процесуальному статусу учасника процесу; диспозитивність, відповідно до якої сторони можуть вільно розпоряджатися своїми правами щодо предмета спору та інші.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду з наданням її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та належним чином оформленої заяви про поновлення строку оскарження постанови з долученням доказів на підтвердження фактів викладених в ній.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 ) до «…Інспектор старший сержант поліції Москаленко Олександр Володимирович Кривоозерське ВП Врадіївського відділу ГУНП в Миколаївській області…» (юридична адреса: вул.Центральна, 72 м.Криве Озеро, індекс 55104), про визнання дій неправомірними, скасування постанови та закриття провадження у справі, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду адміністративного позову і вирішенню справи по суті.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню.

У відповідності до положень ч.2 ст.256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко