Справа № 635/6348/17
Суддя: Токарєва Н. М.
Дата ухвалення: 2019-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 635/6348/17
Провадження № 2-а/635/5/2019
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 серпня 2019 року

смт. Покотилівка Харківського району Харківської області

Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді - Токарєвої Н.М.,

секретар судового засідання - Калягіна М.П.,

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 ,

представник позивача: адвокат Константинова Ганна Вікторівна,

відповідач: Головний інспектор державної

Архітектурно-будівельної Інспекції

у Харківській області

Заіка Віталій Юрійович,

відповідач: Державна архітектурно-будівельна

Інспекція у Харківській області,

представник ДАБІ: Лиска Костянтин Олександрович,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора державної Архітектурно-будівельної Інспекції у Харківській області Заіки Віталія Юрійовича, Державної архітектурної - будівельної Інспекції у Харківській області про скасування постанови № 189-п по справі про адміністративне правопорушення від 16.06.2017, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним вище позовом, в якому просив поновити ОСОБА_1 процесуальний строк для подання позовної заяви та визнати противоправною і скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 189-п від 16.06.2017 винесену головним інспектором будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталієм Юрійовичем відносно ОСОБА_1 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950,00 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення. В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 16 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталієм Юрійовичем відносно ОСОБА_1 була винесена постанова № 189-п, на підставі якої останнього було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП за порушення п. 2 ч.1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз 1.3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт» та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00грн. Вказана постанова та протокол про адміністративне правопорушення від 08.06.2017, на який є посилання у спірній постанові, були складені у відсутність позивача, оскільки на той час він знаходився у м. Київ на лікуванні. Копія постанови також не була вручена йому, тому взагалі не відомо, чий підпис про одержання на ній стоїть. В постанові № 189-п від 16.06.2017 зазначено - на час перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконано будівельні роботи з будівництва нежитлової будівлі біля будинку АДРЕСА_1 . Між тим будь-яка нежитлова будівля ОСОБА_1 взагалі не будувалась, а на місці обстеження є лише перекриття льоху, який побудовано в 1968 році.

Представник відповідача Департаменту Державної архітектурної інспекції у Харківській області проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком № 553, на підставі Направлення від 02.06.2017 року №189-Н та звернення голови Васищевської селищної ради від 18.05.2017 року №506/02-25 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим А.С. та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заікою В.Ю. був здійснений виїзд на об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами перевірки встановлено факт наявності виконання робіт з будівництва нежитлової будівлі. Під час перевірки встановлено факт наявності збудованого з керамічної цегли підземного поверху, накритого плитами перекриття з улаштуванням сходів, також змуровані 2-4 рядки зовнішніх стін будівлі з керамічної цегли, орієнтовний розмір будівлі 6х6 м. Відповідно до п.п. 1, 2 п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону. На підставі проведеної перевірки посадовою особою Департаменту був складений акт, протокол про адміністративне правопорушення та надані відповідні приписи. На розгляд справи ОСОБА_1 або уповноважена ним особа не з`явились, в зв`язку з чим, 16.06.2017 Департаментом було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення № 189-п та притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності згідно ч. 6 ст. 96 КУпАП України, яку позивач отримав власноручно.

Ухвалою судді Харківського районного суду Харківської області від 02 листопада 2017 року провадження по справі відкрито, призначено розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Згідно п. 10 Розділ VII Перехідних Положень КАС України справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

Фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України.

Суд, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, дослідивши матеріали справи та надані докази, встановив наступні факти та відповідні правовідносини.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 20 КАС України місцевим загальним судам як адміністративним судам підсудні адміністративні справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 проживає та зареєстрований в АДРЕСА_2 . Зазначений будинок є багатоквартирним та знаходиться на балансі ОСББ «Йолка». Згідно рішення ХХVIII сесії VI скликання Васищевської селищної ради Харківського району Харківської області від 27.06.2013 була визначена прибудинкова територія по фактичному користуванню в розмірі 920,00кв.м. (згідно акту). Зазначений будинок та надвірні будівлі, які розташовані на прибудинковій території, були побудовані в 1968 році, що підтверджується реєстраційним посвідченням та актом про прийняття в експлуатацію від 06.03.1998.

На підставі Направлення від 02.06.2017 № 189-Н та звернення голови Васищевської селищної ради від 18.05.2017 № 506/02-25 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Будяковим А.С. та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заікою В.Ю. був здійснений виїзд для обстеження об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами перевірки встановлено факт наявності виконання робіт з будівництва нежитлової будівлі в зв`язку з чим 08.06.2017 складено Акт № 189-А перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, Припис-189-Пр про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 08.06.2017, Припис 189/1-Пр про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт від 08.06.2017, Протокол про адміністративне правопорушення від 08.06.2017, згідно якого виявлено порушення, що ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з будівництва нежитлової будівлі біля будинку АДРЕСА_1 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 1, 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466. Відповідальність за встановлене правопорушення передбачена ч.6 ст. 96 КУпАП.

16 червня 2017 року головним інспектором будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталієм Юрійовичем винесено відносно ОСОБА_1 постанову по справі про адміністративне правопорушення № 189-п від 16.06.2017 про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00 грн., в якій має місце підпис ОСОБА_1 про вручення зазначеної постанови йому 16.06.2017.

В своїй позовній заяві ОСОБА_1 просить поновити строк для оскарження спірної постанови, зазначаючи, що про її існування та складання відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення йому стало відомо з виклику державного виконавця та будь-яких підписів на складених інспекторами будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області документах він не здійснював.

Представник відповідача проти такої позиції заперечував та подав клопотання про залишення даної позовної заяви без розгляду в зв`язку з пропуском строку оскарження постанови по справі про адміністративне правопорушення відповідно до ч. 4 ст. 123 КАС України, посилаючись на те, що ч. 2 ст. 286 КАС України встановлено 10-ти денний строк для звернення до суду щодо оскарження рішення суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності.

Представником позивача було подано до суду клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи в якій на розгляд експерта ставилось питання чи виконані рукописні підписи безпосередньо ОСОБА_1 у постанові по справі про адміністративне правопорушення № 189-п від 16.06.2017 винесену головним інспектором будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталієм Юрійовичем відносно ОСОБА_1 про накладення адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00грн. та у протоколі про адміністративне правопорушення від 08.06.2017, складеного відносно ОСОБА_1 за правопорушення, передбачене ч. 6 ст. 96 КУпАП, яке задоволено згідно ухвали від 13.12.2018.

Згідно висновку експерта за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № 2555 за адміністративною справою № 635/6348/17, складеною 01.04.2019, підпис від імені ОСОБА_1 у постанові № 189-п по справі про адміністративне правопорушення від 16.06.2017, розташований в рядку «підпис» у правому нижньому куті на зворотному боці документа, - виконаний не ОСОБА_1 , а іншою особою.

Відповідно до ч. 2 ст.99 КАС України в редакції на час звернення до суду позивача, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином вбачається, що позовну заяву подано ОСОБА_1 в межах строку звернення до суду.

Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Виходячи з положень п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України, суди, перевіряючи рішення, дії чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень, в першу чергу повинні з`ясувати, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Конституційний Суд України в своєму рішенні від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003 зазначив, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом (стаття 8). Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права (стаття 2) і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (стаття 13).

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

В справі «East/West Alliance Limited» проти України» (заява № 19336/04) Суд вказує, що дія статті 13 вимагає надання національного засобу юридичного захисту у спосіб, який забезпечує вирішення по суті поданої «небезпідставної скарги».

Спірні правовідносини унормовано, зокрема, Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI (надалі - Закон № 3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

За змістом ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553.

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

В силу п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 12 Порядку № 553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно - будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Пунктами 16, 17 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

В даній справі судом встановлено, що фактично проведений контрольний захід (перевірка) стосовно дотримання позивачем вимог законодавства у містобудівній сфері не був передбачений відповідними планами проведення перевірок, а відтак є позаплановим та здійснений з посиланням на звернення голови Васищевської селищної ради від 18.05.2017 № 506/02-25.

Прибудинкова територія, на якій розташований обстежений об`єкт будівництва, визначена прибудинковою територію за восьмиквартирним житловим будинком АДРЕСА_1 , що належить ОСББ «Йолка» по фактичному користуванню в розмірі 920кв.м. на підставі рішення Висищівської селищної ради Харківського району Харківської області від 27.06.2013. Згідно додатку до акту експлікації земельної ділянки на відстані 6,00м. від будинку розташовані сараї для утримання живності та збереження інвентарю.

Як вбачається з протоколу загальних зборів ОСББ «Йолка» від 16.04.2017 в користуванні ОСОБА_1 знаходився сарай, який був побудований над льохом з часу прийняття в експлуатацію житлового будинку, який само зруйнувався. Оскільки проникнення до льоху є в загальному доступі на прибудинковій території ОСББ, поблизу дитячого майданчика, з метою запобігання аварійної ситуації та безпеки дітей прийнято рішення зобов`язати ОСОБА_1 розібрати самозруйнований сарай та перекрити льох.

Згідно акту, посвідченого головою ОСББ Бобришевим Е.Б . від 31.10.2017, на земельній ділянці, що була виділена ОСОБА_1 під будівництво гаража, побудови відсутні, будівництво не ведеться, наявне перекриття підвального приміщення.

Судом в даній справі встановлено, що відповідачем призначено захід контролю, який цілком відповідає положенням п. 7 Порядку № 533. Щодо інших доводів, викладених відповідачем щодо відсутності порушень при проведенні інспектором перевірки та ухвалення Постанови відповідно діючого законодавства, суд оцінює їх критично.

Статтею 96 КУпАП за порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва передбачені наступні санкції:

- порушення вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від десяти до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- дії, передбачені частиною першою цієї статті, вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за такі ж порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від ста до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- виконання підготовчих робіт без направлення повідомлення про початок виконання зазначених робіт у випадках, коли направлення такого повідомлення є обов`язковим, а також наведення недостовірних даних у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт - тягнуть за собою накладення штрафу від ста до ста п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- виконання підготовчих робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, якщо такі роботи не виконувалися на підставі зареєстрованої декларації про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт, а також наведення недостовірних даних у декларації про початок виконання підготовчих робіт - тягнуть за собою накладення штрафу від ста п`ятдесяти до двохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- виконання будівельних робіт без повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об`єктів I категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від трьохсот п`ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо об`єктів II категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від чотирьохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян;

- діяння, передбачені частиною шостою цієї статті, вчинені щодо об`єктів III категорії складності, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оскільки ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП, адміністративним порушенням, визначеним відповідачем, є саме виконання будівельних робіт без реєстрації декларації про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такій декларації, вчинені щодо об`єктів I категорії складності.

Між тим, постановою Кабінету міністрів від 07.06.2017 № 406, що набрала чинності 10.06.2017, затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію. Такими згідно п.1 є роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), знесення і демонтаж будівель та споруд без подальшого будівництва, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд (згідно п. 8 даної постанови), а також відповідно п. 13 відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів.

Протокол про адміністративне правопорушення від 08.06.2017, містить виявлене порушення, що ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з будівництва нежитлової будівлі біля будинку АДРЕСА_1 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, чим порушено вимоги п. 2 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 1, 3 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Щодо виявлення порушення Пункту 2 частини першої статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд зазначає, що така норма закону виключена на підставі Закону № 1817-VIII від 17.01.2017, та не може бути застосована на час розгляду правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Згідно п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції Постанови КМ № 404 від 07.06.2017), будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Згідно з постановою, яка оскаржується, ОСОБА_1 виконані будівельні роботи з будівництва нежитлової будівлі біля будинку АДРЕСА_1 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт. В акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 08.06.2017, об`єктом будівництва зазначено «гараж біля будинку АДРЕСА_1 .

Враховуючи наявні в матеріалах справи докази, а саме: протокол загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 від 16.04.2017, відповідно до якого на прибудинковій території будинку № 3 за вказаною адресою має місце зруйнований сарай та льох під ним, який знаходиться в аварійному стані, акт від 31.10.2017, посвідчений головою ОСББ Бобришевим Є. Б, згідно якого будь-які будівлі на земельній ділянці, наданій ОСОБА_1 під будівництво гаражу, відсутні, та має місце перекриття підвального приміщення, фотознімки місця будівництва, надані представником позивача, з яких вбачається, що земельні ділянка з перекритим льохом знаходиться між іншими будівлями в межах їх лінії розташування, що підтверджує той факт, що проведені роботи є роботами із знесення і демонтажу старого сараю, які не є підготовчими роботами, та без порушення експлуатаційної придатності інших будівель і споруд, а також відновлено окремі конструкції льоху з метою ліквідації наслідків саморуйнування та відновлення функціонування об`єкту, призначеного для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни його геометричного розміру, які не потребують подачі документів, що дають право на їх виконання.

Крім того відповідачем не встановлено та матеріалами справи не підтверджено, що саме ОСОБА_1 вчинив зазначені у постанові № 189-п від 16.06.2017 порушення та здійснив виконання будівельних робіт, вчинених щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що і стало підставою для винесення оскаржуваної постанови.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Тобто, притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Частиною 1 ст. 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відзиві на позов відповідач лише констатував наявність наданих копій документів, проте не навів будь яких доводів, та не надав будь-яких доказів в спростування доводів позивача, наведених в обґрунтування позовних вимог. Натомість позиція позивача з приводу не отримання матеріалів перевірки та постанови про притягнення до адміністративної відповідальності підтверджується висновком судово-почеркознавчої експертизи № 2555.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги є законними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Згідно ч. 3 ст. 241 КАС України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Так, згідно ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 139 КАС України суд вважає за необхідне стягнути з Державної архітектурної - будівельної Інспекції у Харківській області на користь держави судовий збір в сумі 768,40 грн.

Керуючись 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного інспектора державної Архітектурно-будівельної Інспекції у Харківській області Заіки Віталія Юрійовича, Державної архітектурної - будівельної Інспекції у Харківській області про скасування постанови № 189-п по справі про адміністративне правопорушення від 16.06.2017 - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 процесуальний строк при подачі до суду позовної заяви про визнання протиправною та скасування Постанови головного інспектора будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталія Юрійовича відносно ОСОБА_1 про накладення адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00 грн.

Визнати противоправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 189-п від 16.06.2017 винесену головним інспектором будівельного нагляду державної Архітектурно-будівельної інспекції у Харківської області Заіка Віталієм Юрійовичем відносно ОСОБА_1 про накладення адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 5950,00 грн. та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Стягнути з Державної архітектурної - будівельної Інспекції у Харківській області на користь держави суму судового збору в розмірі 768,40грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок).

Рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського адміністративного апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до/або через Харківський районний суд Харківської області.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , виданий Комінтернівським РВ ХМУУМВС України в Харківській області 23.04.2008, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 , місце реєстрації - АДРЕСА_2 ;

Відповідач: Головний інспектор державної Архітектурно-будівельної Інспекції у Харківській області Заіка Віталій Юрійович, місцезнаходження: м. Харків, вул. Космічна, б . 21-А;

Відповідач: Державна архітектурно-будівельна Інспекція у Харківській області, місцезнаходження: м. Харків, вул. Космічна, б. 21-А.

Повний текст рішення складений 20 серпня 2019 року.

Суддя Н.М. Токарєва