Справа № 9901/434/19
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 серпня 2019 року

Київ

справа №9901/434/19

адміністративне провадження №П/9901/434/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шишова О.О.,

суддів - Дашутіна І.В., Яковенка М.М.

розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1

до Адміністрації Президента України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: суддя Жовтневого районного суду м. Дніпро Мельниченко С.П., суддя Верховного Суду Касаційного цивільного суду Погрібний С.О.

треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача: Генеральна прокуратура України, Прокуратура Дніпропетровської області, Дніпропетровська місцева прокуратура № 1, суддя Жовтневого районного суду м. Дніпро Ополинська І.Г., Національна поліція України, Дніпровський апеляційний суд, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини

про зобов`язання вчинити дії, -

установив:

ОСОБА_1 звернулась до Верховного Суду, як суду першої інстанції, з позовом до Адміністрації Президента України в якому просила зобов`язати відповідача провести перевірку зазначеного факту протиправних посягань посадовими та службовими особами на права та свободи позивача зазначених у скарзі 22/025134-04 від 30 травня 2019 року.

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності (пункт 4); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом (пункт 6).

Верховний Суд, з`ясовуючи питання про дотримання позивачем правил підсудності, зазначає наступне.

Статтею 20 КАС України врегульовано розмежування предметної юрисдикції адміністративних судів, відповідно до якої всі адміністративні справи, крім визначених частиною першою цієї статті, підсудні окружним адміністративним судам.

Відповідно до частини 4 статті 22 КАС України, Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Згідно частин 1-2 статті 266 КАС України, яка визначає особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо:

1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України;

2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів;

Адміністративні справи, зазначені у пунктах 1-3 частини першої цієї статті, розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження Верховним Судом у складі колегії Касаційного адміністративного суду не менше ніж з п`яти суддів.

Отже, Верховному Суду, як суду першої інстанції, підсудні справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності чітко визначеного кола суб`єктів владних повноважень, перелік яких не підлягає розширеному тлумаченню.

Як вбачається з позовної заяви та доданих до неї документів, позивач оскаржує дії відповідача у справі, яким виступає Адміністрація Президента України.

Враховуючи норми статей 22, 266 КАС України, вбачається, що позивачем заявлено вимоги розгляд яких не віднесений до юрисдикції Верховного Суду, як суду першої інстанції.

Відповідно до частини першої статті 25 КАС України адміністративні справи з приводу оскарження індивідуальних актів, а також дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, які прийняті (вчинені, допущені) стосовно конкретної фізичної чи юридичної особи (їх об`єднань), вирішуються за вибором позивача адміністративним судом за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання (перебування, знаходження) цієї особи-позивача або адміністративним судом за місцезнаходженням відповідача, крім випадків, визначених цим кодексом.

Підсумовуючи вищенаведене, колегія суддів зазначає, що дана справа підсудна Окружному адміністративному суду м. Києва.

За правилами пункту 2 частини першої статті 29 КАС України, суд передає адміністративну справу на розгляд іншого адміністративного суду, зокрема, якщо при відкритті провадження у справі суд встановить, що справа належить до територіальної юрисдикції (підсудності) іншого суду.

З огляду на зазначені приписи, колегія суддів приходить до висновку, що матеріали позовної заяви необхідно передати на розгляд до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Керуючись статтями 20, 25, 29 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Адміністрації Президента України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні позивача: суддя Жовтневого районного суду м. Дніпро Мельниченко С.П., суддя Верховного Суду Касаційного цивільного суду Погрібний С.О., треті особи, які не заявляють самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача: Генеральна прокуратура України, Прокуратура Дніпропетровської області, Дніпропетровська місцева прокуратура № 1, суддя Жовтневого районного суду м. Дніпро Ополинська І.Г., Національна поліція України, Дніпровський апеляційний суд, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини про зобов`язання вчинити дії, передати до Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до Великої Палати Верховного Суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її підписання та набирає законної сили після її перегляду в апеляційному порядку або після закінчення строку на апеляційне оскарження.

Суддя-доповідач О.О. Шишов

Судді М.М. Яковенко

І.В. Дашутін