Справа № 280/908/19
Суддя: Чумак С.Ю.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

13 серпня 2019 року м. Дніпросправа № 280/908/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів:

судді - доповідача Чумака С.Ю.,

суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В.,

секретар судового засідання Сколишев О.О.

за участі позивача ОСОБА_1 , представника відповідача Прокоф`єва С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у справі № 280/908/19 (суддя І інстанції Стрельникова Н.В.)

за позовом ОСОБА_1 до Запорізької митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

В С Т А Н О В И В:

ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ, РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ, ВИМОГ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправними та скасувати:

-рішення про коригування митної вартості товарів за № UA112080/2019/000016/1 від 21.02.2019 Запорізької митниці ДФС;

- картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за №UA1122080/2019/00235 від 21.02.2019 Запорізької митниці ДФС.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року адміністративний позов задоволений.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржене рішення та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити.

В обґрунтування скарги зазначає про правомірність прийнятого рішення про коригування митної вартості товару та визначення вартості товару за ціною договору щодо ідентичних товарів, з огляду на ненадання позивачем достатніх документів на підтвердження заявленої вартості товару.

Від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанціїбез змін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ВИЗНАЧЕНІ ВІДПОВІДНО ДО НИХ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ

19.02.2019 для митного оформлення товару легкового автомобіля для перевезення людей, марки Volkswagen, модель 3G532Z Passat Variant 1,6 TDI DSG, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2015, тип двигуна дизельний, об`єм 1598 см3, позивачем було подано митну декларацію № UA112080/2019/006582 від 19.02.2019 року (а.с. 53-54) та комплект документів: акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 07.02.2019 № UA205010/2019/113497, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 16.09.2015 №ЕМ887019 та від 04.02.2019 № ST-K-0-035/19-00326, договір про надання послуг митного брокера від 09.01.2019 б/н; висновок від 13.02.2019 № 08/2341/2627; копія митної декларації країни відправлення від 04.02.2019 № 19DE93E1; документ, що підтверджує право власності громадянина на транспортний засіб від 04.02.2019 №130005438/0; сертифікат відповідності щодо індивідуального затвердженого колісного транспортного засобу від 08.02.2019 № UA/008/25509-19; паспортний документ фізичної особи, що містить інформацію про місце постійного або тимчасового проживання на території України від 12.05.1998 № СА747882.

Вказаний товар був придбаний позивачем у Федеративній республіці Німеччина згіднорахунку-фактури № 130005438/0 від 04.02.2019 за ціною 8689,08 євро (а.с. 25, 26). При цьому, як слідує із графи 43 зазначеної МД № UA205090/2017/030184, товар був задекларований за першим методом, тобто за ціною договору.

При перевірці правильності визначення митної вартості товару, згідно вимог ст. 53 Митного кодексу України, орган доходів і зборі дійшов висновку , що надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, а саме: у рахунку № 130005438/0 від 04.02.2019 відсутні відомості яким чином здійснено сплату за товар, платіжні документи, що підтверджують вартість товару (касові або товарні чеки, ярлики, інші документи роздрібної торгівлі) до митного оформлення не надавалися.

Митний орган повідомив декларанта про необхідність протягом 10 календарних днів надати згідно ч. 3 ст. 53 МК України наступні документи для підтвердження митної вартості:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товару, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізовані експертними організаціями; 4) виписку з бухгалтерської документації. Також, було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару (такі як банківські, платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару). (а.с. 52)

21.02.2019 декларантом повідомлено про неможливість надання додаткових документів.(а.с. 58)

21.02.2019 року рішенням Запорізької митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA112080/2019/000016/1 декларанту відмовлено у визнанні заявленої ним митної вартості вищезазначеного товару за основним методом (а.с. 61-62).

В оскаржуваному рішенні вказано, що у митного органу є сумніви щодо достовірності фактурної вартості заявленого до митного оформлення товару та відповідно до ч. 3 ст. 53 надані до митного оформлення документи містять розбіжності та не містять усіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар. У рахунку № 130005438/0 від 04.02.2019 відсутні відомості яким чином здійснено сплату за товар та всупереч вимогам ч. 1 ст. 368 МКУ, платіжні документи, що підтверджують вартість товару (касові або товарні чеки, ярлики, інші документи роздрібної торгівлі) до митного оформлення не надавалися. У органу доходів і зборів наявна інформація щодо вищої митної вартості подібного товару на рівні 14450 євро/шт, що призвело до виникнення сумнівів у правильності визначення декларантом митної вартості товару, оскільки у митниці є підстави вважати, що заявлена декларантом митна вартість не ґрунтується на «дійсній вартості» імпортованих товарів. (…) Митна вартість товару, що імпортується визначається із застосуванням резервного методу згідно наявної у органу доходів і зборів інформації, використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ). Враховуючи вимоги ч.2 ст. 64 МКУ використана наявна в митниці інформація згідно з ресурсом schwackenet.de щодо вартості задекларованого товару на рівні 14450 євро/шт, враховуючи VIN-код (WVWZZZ3CZGP007518) та дату першої реєстрації 16.09.2015 транспортного засобу, що призвело до виникнення сумнівів у правильностівизначення декларантом митної вартості товару, оскільки у митниці є підстави вважати, що заявлена декларантом митна вартість не грунтується на «дійсній вартості» імпортованих товарів, враховуючи положення статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі.

Крім того, митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 21.02.2019 року № UA112080/2019/00235 (а.с. 63).

21.02.2017 року за МД №UA112080/2019/007082 вказаний товар був випущений у вільний обіг, при цьому позивачем сплачено всю суму митних платежів.

Вважаючи прийняті відповідачем рішення протиправними позивач звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи позов суд першої інстанції дійшов висновку, що у відповідача були в наявності всі документи для визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та зазначив про безпідставність застосування Інтернет джерела SuperSchwacke.

НОРМИ ПРАВА, ЯКІ РЕГУЛЮЮТЬ СПІРНІ ПРАВОВІДНОСИНИ, ТА ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ СУДОМ

Спірні відносини регулюються розділом III Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.

Згідно з частиною першою статті 51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

За приписами частини першої статті 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до положень частини другої статті 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Визначення вартості товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, для цілей нарахування митних платежів здійснюється згідно положень статті 368 Митного кодексу України.

Так, згідно з частиною першою цієї статті для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.

Частиною третьою цієї ж цієї статті Митного кодексу України визначено, що особа, яка декларує товари, вправі довести достовірність відомостей, представлених для визначення їх фактурної вартості.

При цьому відповідно до частини четвертої цієї статті Митного кодексу України у разі наявності доказів недостовірності заявленої фактурної вартості товарів органи доходів і зборів визначають їх вартість самостійно, на підставі ціни на ідентичні або подібні (аналогічні) товари відповідно до вимог цього Кодексу.

Під час проведення митного контролю і митного оформлення транспортних засобів, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості у порядку, встановленому розділом ІІІ Митного кодексу України.

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною третьою статті 53 Митного кодексу України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положенням частини четвертої вказаної статті у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.

Згідно положень частини першої статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Так, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Відповідно до частини другої статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції) здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу

Частиною 4 статті 54 Митного кодексу України визначено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (пункт перший).

Як зазначалося вище, при проведенні контролю правильності визначення позивачем митної вартості товару «автомобіль легковий призначений для перевезення людей, що був у використанні марки Volkswagen, модель 3G532Z Passat Variant 1,6 TDI DSG, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2015, тип двигуна - дизельний, об`єм - 1598 см3, загальна кількість місць 5, колісна формула 4*2» відповідач врахував відомості щодо цінових рівнів на подібні транспортні засоби згідно Інтернет джерела Schwackeliste, що призвело до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості вказаного товару позивачем та наявності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом занижено митну вартість товару.

А саме: VIN-код (WVWZZZ3CZGP007518) Volkswagen, модель 3G532Z Passat Variant 1,6 TDI DSG, номер кузова НОМЕР_1 , дата першої поставки автомобіля на облік 09/2015, місяць виробництва 08/2015, загальний пробіг 119583 км. Базисна ціна автомобіля 15815 євро. (а.с. 64-71)

При розгляді справи у суді апеляційної інстанції позивачем надано відомості щодо цінових рівнів на подібні транспортні засоби згідно Інтернет джерела Schwackeliste, відповідно до яких: VIN-код (WVWZZZ3CZGP007518) Volkswagen, модель 3G532Z Passat Variant 1,6 TDI DSG, номер кузова НОМЕР_1 , дата першої поставки автомобіля на облік 09/2015, місяць виробництва 08/2015, загальний пробіг 166029 км. Базисна ціна автомобіля 15815 євро.

Дослідивши вказані документи, апеляційний суд звернув увагу, що у них різниться загальний пробіг автомобіля. Так, в інформації, яку використовував відповідач 119583 км, а у наданій позивачем 166029 км.

При цьому згідно з додатковим аркушем до акту про проведення огляду товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 07.02.2019 № UA205010/2019/113497, який був складений працівником Волинської митниці при перетинанні автомобілем державного кордону України, автомобіль легковий марки Volkswagen, модель 3G532Z Passat Variant 1,6 TDI DSG, номер кузова НОМЕР_1 , календарний рік виготовлення 2015, тип двигуна дизельний, об`єм 1598 см3, загальна кількість місць 5, колісна формула 4*2, має показник спідометра 167460 км.

Тобто, після придбанння позивачем вказаного автомобіля у Федеративній республіці Німеччина та до моменту проведення його огляду митницею показник спідометра становив 167460 км, а тому зазначені відповідачем при визначенні митної вартості і застосуванні інформації щодо цінових рівнів на подібні транспортні засоби згідно Інтернет джерела Schwackeliste відомості щодо пробігу автомобіля позивача не відповідають відомостям, які митним органом зазначені в акті про проведення огляду даного автомобіля. Колегія суддів зазначає, що відомості про пробіг автомобіля суттєво впливають на вартість автомобіля при використанні Інтернет джерела Schwackeliste, і при пробігу 166029 км останнє дає вартість автомобіля у 12150 євро враховуючи податок на додану вартість, тобто суттєво нижче, ніж визначено відповідачем у спірному рішенні.

Отже, саме безпідставне заниження митницею реальних відомостей щодо пробігу при використанні показників Інтернет джерела Schwackeliste призвело до необґрунтованого завищення митної вартості автомобіля.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів від 21.02.2019 № UA112080/2019/000016/1 не відповідає фактичним обставинам справи, відтак є необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Разом з тим, задовольняючи позов, суд першої інстанції дійшов висновку про безпідставність застосування Інтернет джерела SuperSchwacke і з цього приводу колегія суддів зазначає таке.

Згідно частини 5 статті 54 Митного кодексу України при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів має право, зокрема, упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (пункт перший).

Відповідачем було запропоновано надати: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товару, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізовані експертними організаціями; 4) виписку з бухгалтерської документації. Також, було повідомлено про можливість за власним бажанням подати додаткові наявні у нього документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товару (такі як банківські, платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару).

Проте позивачем жодного із зазначених чи будь-яких інших документів на спростовання сумнівів митного органу стосовно дійсного рівня митної вартості товару надано не надано. Не надано позивачем таких документів і суду.

Відповідно до статей 57-58 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною угоди щодо товарів, які імпортуються. Відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або невизначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини1 статті 57 Митного кодексу України одним з другорядних методів визначення митної вартості є визначення за ціною договору щодо ідентичних товарів.

За приписами пп. 1.1 пункту 1 наказу Державної митної служби України від 13.10.2006 № 885 "Про забезпечення контролю за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів" контроль за правильністю визначення митної вартості транспортних засобів, вузлів та агрегатів проводиться з урахуванням принципів Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів (далі Методика), затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395.

Розрахунок числового значення вартісного рівня транспортних засобів здійснюється відповідно до формул, наведених у пункті 7.53.3 пункту 7.53 розділу VII Методики, та методик розрахунку вартісного рівня, наведеного у спеціалізованих офіційних виданнях, які містять інформацію про ціни на транспортні засоби, сформовані на світовому ринку (видавництва "Kelley Blue Book", "Eurotax", "Nada" тощо), з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). При цьому, для моторних транспортних засобів, враховуються відомості, що містяться у товаросупровідних документах та актах про проведення фізичного або митного огляду щодо: марки, моделі, модифікації, типу та маркування кузова, об`єму та потужності двигуна, типу пального, повної маси, вантажопідйомності, фактичного терміну експлуатації, пробігу, технічного стану, комплектації, функціонального призначення. Ідентифікація кожного транспортного засобу проводиться на основі даних його виробника; визначальним при цьому є ідентифікаційний номер VIN конкретного транспортного засобу.

Згідно з пунктом 10 Додатку 8 до Методики періодичний довідник "SuperSCHWACKE" (Eurotax, Швейцарія) рекомендований для використання при проведенні товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів.

Отже, враховуючи те, що позивач не надав належні документи, які підтверджують митну вартість товару, відповідачем правомірно та відповідно до наведених вище приписів чинного законодавства для визначення такої вартості використано періодичний довідник "SuperSCHWACKE", проте безпідставно занижено пробіг автомобіля, що суттєво вплинуло на визначення митної вартості автомобіля.

За таких обставин суд приходить до висновку, що посадовими особами Кіровоградської митниці ДФС у повній мірі реалізовані повноваження, регламентовані статтями 53, 54, 55, 57 Митного кодексу України, в частині проведення контролю за правильністю визначення декларантом митної вартості, обґрунтованості підстав для витребовування додаткових документів та прийняття рішення про коригування митної вартості імпортованого товару.

ВИСНОВОК АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

За таких підстав, висновок суду першої інстанції про безпідставність застосування митним органом для визначення митної вартості товару Інтернет джерела SuperSchwacke є необгрунтованим, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції такий висновок не погоджує.

Суд першої інстанції правильно по суті вирішив справу, але із помилковим застосуванням норм матеріального права, що в свою чергу є підставою для зміни судового рішення в частині мотивування висновків суду. В іншій частині рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Повний текст судового рішення складений 16 серпня 2019 року.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242, 243, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Запорізької митниці ДФС задовольнити частково.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у справі № 280/908/19 змінити в частині мотивування висновків суду.

В іншій частині рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 20 травня 2019 року у справі № 280/908/19 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач С.Ю. Чумак

суддя С.В. Чабаненко

суддя І.В. Юрко