Справа № 340/1207/19
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2019 року справа № 340/1207/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого - судді Брегея Р.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (у письмовому провадженні) у м.Кропивницький адміністративний позов фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області (далі - Управління) про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з заявою до відповідача про визнання протиправною та скасування постанови від 17 квітня 2019 року, якою накладено штраф в сумі 125190 грн.

У заяві зазначила, що інспекційне відвідування фактично не відбулося, оскільки інспектори не допущенні до його проведення.

Стверджувала, що інспектори зробили помилковий висновок про працевлаштування ОСОБА_2

Пояснила, що інспекційне відвідування проведено з грубим порушенням Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон).

Управління заперечило щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.57-62).

Стверджувало, що перевірка проведена у відповідності до вимог діючого законодавства.

Звертало увагу, що під час виходу на місце перевірки встановлено факт стажування ОСОБА_2 .

Ухвалою суду від 19 серпня 2019 року прийнято рішення про розгляд і вирішення справи в порядку письмового провадження (а.с.88).

Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, ФОП ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність (діяльність ресторанів) в кафе «ІНФОРМАЦІЯ_1», яке розташоване по АДРЕСА_1 .

26 березня 2019 року керівник відповідача прийняв наказ №501 про проведення інспекційного відвідування позивача на предмет дотримання вимог законодавства про працю (а.с.64).

Перевірка призначена в період з 26 по 27 березня 2019 року на підставі службової записки головного спеціаліста Управління від 26 березня того ж року (а.с.64).

У службовій записці вказано, що повідомлення про порушення законодавства про працю (використання найманої праці без оформлення) отримано від іншого працівника Управління в телефонному режимі (а.с.63).

27 березня 2019 року складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування (а.с.66-67).

Того ж дня позивачу направлено вимогу про надання документів (а.с.68).

Інспектори Управління відібрали усні пояснення від громадянки, яка назвалась ОСОБА_2 , сфотографувавши її (а.с.72).

ОСОБА_2 сповістила, що стажується у позивача, виконуючи роботу прибиральника.

29 березня 2019 року Управління склало акт інспекційного відвідування особи, яка використовує найману працю (а.с.69-71).

У ньому зазначено, що документи на підтвердження факту працевлаштування прибиральниці ОСОБА_2 відсутні.

На думку інспекторів, позивач допустила порушення приписів статей 21 та 24 КЗпП України.

ФОП ОСОБА_1 направила пояснення до відповідача (а.с.27-28).

Зазначила, що інспекційне відвідування так і не проведено, а ОСОБА_3 ніколи у неї не працювала.

17 квітня 2019 року Управління прийняло постанову про накладення на позивача штрафу у сумі 125190 грн. за порушення приписів статей 21 та 24 КЗпП України (а.с.17).

Штраф накладено на підставі припису абзацу 2 частини 2 статті 265 КЗпП України.

Представник позивача брала участь у прийнятті рішення.

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, суд зобов`язаний дати відповідь на таке запитання: яким нормативно-правовим актом врегульовано призначення і проведення Управлінням інспекційних відвідувань?

Аналіз приписів Закону.

Приписами частини 2 статті 2 Закону встановлено, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного контролю, митного контролю на кордоні, державного експортного контролю, контролю за дотриманням бюджетного законодавства, банківського нагляду, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення.

Отже, дія Закону поширюється на спірні правовідносини, оскільки інспекційне відвідування Управлінням є формою державного нагляду у сфері господарської діяльності.

Приписами частин 4 та 5 цієї ж норми Закону визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Отже, Управління може здійснювати державний нагляд контроль виключно на підставі Закону і спеціального закону, котрий би встановлював особливості його діяльності.

Законодавець не прийняв такого спеціального закону, тому спірні правовідносини врегульовані виключно приписами Закону, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин постанови Уряду України від 26 квітня 2017 року №295, якою керувався відповідач, призначаючи інспекційне відвідування.

Інспекційне відвідування за сутнісним змістом є перевіркою.

У даному випадку Управління провело позапланову перевірку на підставі службової записки її інспектора.

Приписами частини 1 статті 6 Закону встановлено підстави здійснення позапланових заходів.

Ними є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта Підсумовуючи, суд зробив висновок, що Управління провело позапланову перевірку за відсутності правових підстав, які встановлені Законом.

Приписами частини 2 статті 6 Закону встановлено, що проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Ця норма права відсилає до іншої норми Закону, яка надавала б право Управлінню призначати перевірки і з підстав, які встановленні спеціальним законом.

Суд вже констатував, що такий спеціальний закон не прийнято.

Тому, Управління призначило і провело перевірку позивача, нехтуючи законодавчою забороною.

Отже, наказ про призначення інспекційного відвідування є протиправним.

Як наслідок, протиправна постанова про накладення штрафу, котра прийнята на підставі незаконно проведеної перевірки.

Приписами частини 1 статті 21 КЗпП України встановлено, що трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Тому, трудовий договір може бути укладений за згодою сторін.

Приписами частини 3 статті 24 КЗпП України передбачено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Управління не надало належних доказів, які б доводили фактичне працевлаштування ОСОБА_3 .

Не відібрали у неї письмових пояснень у зв`язку з чим суд позбавлений можливості викликати її для допиту в якості свідка (невідоме місце проживання).

Надане до суду фото громадянки, яка назвалась ОСОБА_3 , також не є належним доказом вини позивача.

Фото не містить інформації про дату зйомки і орієнтирів, що його зробили у кафе, де здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_1 .

Підсумовуючи, суд зробив висновок про задоволення позову.

Судові витрати у справі складаються з судового збору у сумі 1921 грн.

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів частини 1 статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовільнити позов.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Держпраці у Кіровоградській області від 17 квітня 2019 року про накладення штрафу на фізичну особу - підприємця ОСОБА_1 в сумі 125190 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Кіровоградській області на користь фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 судові витрати у сумі 1921 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей