Справа № 761/31207/17
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2019-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

20 серпня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Вівдиченко Т.Р., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року в справі за позовом ОСОБА_2 до Служби безпеки України про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач - ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Служби безпеки України про визнання протиправним та скасування рішення.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач - ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року залишено без змін.

06 серпня 2019 року (відповідно до вхідного штемпелю суду) на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року.

Перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_1 , вважаю, що вона не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Стаття 295 КАС України передбачає, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_2 звертався до суду з апеляційною скаргою на оскаржуване рішення.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 06 березня 2018 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року залишено без змін.

01 серпня 2019 року (згідно штемпелю відділу поштового зв`язку) ОСОБА_1 звернулася до суду Шостого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року.

Отже, матеріали справи свідчать, що апелянт оскаржує рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року, тоді, як апеляційну скаргу подано 01 серпня 2019 року, (згідно штемпелю відділу поштового зв`язку), тобто, з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Крім того, разом з апеляційною скаргою апелянтом подано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. В обґрунтування заявленого клопотання, апелянт зазначає, що про зміст оскаржуваного рішення їй стало відомо лише 25 липня 2019 року з листа ОСОБА_2 , де він пояснює чому не може побачити своїх дітей.

Вказані обставини, на думку апелянта, є поважними причинами пропуску строку звернення до апеляційного суду.

Однак, колегія суддів зазначає, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість поновлення пропущеного строку лише у разі його пропуску з поважних причин.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії", справа "Креуз проти Польщі").

Так, з матеріалів справи вбачається, що апелянт - ОСОБА_1 є дружиною позивача у справі - ОСОБА_2 , а тому вважає, що суд першої інстанції вирішив питання і про її права.

Також, позивачем надано копію електронного листа від 25 липня 2019 року, в якому, ОСОБА_2 повідомив свою дружину, що саме через рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року він не може повернутися до України.

Колегія суддів вважає, що даний лист не підтверджує доводів апелянта про поважність причин пропуску строку звернення до суду, оскільки про дані обставини, як вбачається з матеріалів справи, їй повідомлено лише через один рік три місяці після прийняття судового рішення. Чи спілкувалася зі своїм чоловіком апелянт протягом тривалого часу до 25 липня 2019 року, вона не повідомляє. Доказів того, що вона не мала змоги вчасно звернутися до суду не надає.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що обставини, вказані в заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження не свідчать про поважність підстав пропуску строку апеляційного оскарження.

Таким чином, апелянт повинен подати до суду заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою та докази на їх підтвердження.

Вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

У відповідності до ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу, згідно з якими апеляційна скарга залишається без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення копії даної ухвали.

У зв`язку з викладеним, вважаю необхідним апеляційну скаргу залишити без руху та запропонувати апелянту усунути вказані недоліки апеляційної скарги шляхом подання заяви (клопотання) про поновлення строку на апеляційне оскарження де зазначити поважність причин пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою та докази на їх підтвердження.

Керуючись ст.ст. 132, 169, 296, 298 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29 січня 2018 року залишити без руху.

Встановити ОСОБА_1 десятиденний строк з моменту отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

У разі невиконання ухвали у зазначений вище строк апеляційна скарга буде повернута особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя: Вівдиченко Т.Р.