Справа № 826/6188/18
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/6188/18 Суддя (судді) першої інстанції: Кармазін О.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді: Собківа Я.М.,

суддів: Ганечко О.М., Костюк Л.О.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ``Архітектурне бюро`` МОДУС`` до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, третя особа: ОСОБА_1 про визнання протиправним дій, визнання протиправними та скасування припису та постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач в особі Товариства з обмеженою відповідальністю ``Архітектурне бюро`` МОДУС`` звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, третя особа: ОСОБА_1 , в якому просив суд:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо проведення позапланових заходів державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на підставі повідомлень ОСОБА_1 про початок виконання будівельних робіт на об`єкті "Реконструкція індивідуального житлового будинку (літ. "А") та будівництво господарської будівлі (гараж) по АДРЕСА_1 від 01.02.2018 №10/10-Г-0102/26П та від 21.02.2018 (дата реєстрації у Центрі надання адміністративних послуг), щодо складення акту від 21.03.2018 № Т-2103/2 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт та протоколу від 21.03.2017 №1-Л-З-2103/1 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 21.03.2018 № С-2103/3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- визнати протиправною і скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 04.04.2018 № 3-0404/1-10/10-15/0404/06/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на Товариство з обмеженою відповідальністю "Архітектурне бюро "МОДУС" у розмірі 158580,00 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись із вказаним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року та прийняти нове рішення, яким повністю відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю ``Архітектурне бюро`` МОДУС``.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що судом першої інстанції при постановленні оскаржуваного рішення не повно досліджено обставини, що мають значення для справи та не правильно застосовано норми матеріального права.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З матеріалів даної справи убачається, що 06.02.2018 Департаментом ДАБІ видано направлення № 70.18/01 для здійснення позапланової перевірки на вищевказаному об`єкті щодо дотримання замовником - ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на підставі наказу ДАБІ України від 08.09.2015 № 976 та на підставі необхідності перевірки достовірності даних, зазначених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 01.02.2018 № 10/10-Г-0102/26/П. Строк дії направлення з 08.02.2018 по 21.02.2018.

Листом від 16.02.2018 № 10/10-21/1602/02 замовнику, ОСОБА_1 , Департаментом повернуто повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Зазначено, що за результатами перевірки даних, зазначених у поданому повідомленні встановлено, що: не зазначено найменування органу, якому надсилається повідомлення; неповно зазначено інформацію щодо замовника об`єкта будівництва; форма передбачає відомості про ГАП та ГІП згідно постанови КМУ від 13.04.2011 № 466 та не передбачає можливості її зміни; в повідомленні зазначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки отримані 13.12.2017, головний інженер проекту призначений 01.03.2017, дата затвердження проектної документації замовником 24.11.2017, що не узгоджується між собою; у поданому повідомленні не повно зазначено інформацію щодо земельної ділянки; неповно зазначено інформацію в графі «основні показники об`єкта будівництва».

Згідно опису від 21.02.2018 (а.с. 42) замовником ОСОБА_1 до Департаменту ДАБІ у Київській області подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), відповідно до якого повідомлено про початок будівельних робіт на вищезгаданому об`єкті. Вид будівництва - реконструкція. Повідомлення зареєстровано 22.02.2018 за № 10/10-Г-2202/18/П (надалі - повторне повідомлення).

Із змісту службової записки (а.с. 107), на підставі якої надалі видано наказ від 20.03.2018 та сформовано направлення від 20.03.2018, вбачається, що головним інспектором при проведенні позапланової перевірки на підставі повідомлення замовника від 01.02.2018 № 10/10-Г-0102/26/П відповідно до направлення № 70.18/01 від 06.02.2018 розпочато позапланову перевірку в термін з 08.02.2018 по 21.02.2018. У зв`язку з поданням замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 22.02.2018 № 10/10-Г-2202/18/П та у зв`язку з наданням необхідних матеріалів для проведення перевірки головний інспектор просив продовжити термін позапланової перевірки на два робочих дня з 20.03.2017 по 21.03.2018.

20.03.2018 видано наказ № 46-П Департаменту ДАБІ «Про проведення позапланової перевірки», який мотивовано необхідністю проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленнях від 01.02.2018 № 10/10-Г-0102/26/П, від 22.02.2018 № 10/10-Г-2202/18/П. Вирішено провести перевірку на вищезгаданому об`єкті. Визначено проектувальника - ТОВ «Архітектурне бюро «МОДУС». Предмет перевірки - дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

20.03.2018 сформовано направлення для проведення позапланового заходу відповідно до якого направлено на перевірку трьох інспекторів будівельного нагляду щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Архітектурне бюро «МОДУС» вимог законодавства та на підставі необхідності перевірки достовірності даних наведених у вищезгаданих повідомленнях про початок будівельних робіт. Направлення видано на період 20.03.2018 - 22.03.2018.

Листом від 21.03.2018 № 10/10-20/2103/02 на ім`я замовника ( ОСОБА_1 ) Департаментом повернуто позивачці повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

При цьому, зазначено, що замовником ( ОСОБА_1 ), в графі «Головний архітектор проекту» не зазначено кваліфікаційний сертифікат ОСОБА_2 , разом з тим, відповідно до реєстру атестованих осіб інформація відсутня щодо головного архітектора проекту. У графі «Головний інженер проекту» зазначено ОСОБА_3 , разом з цим, кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1 відповідно до інформації, що розміщена на сайті профільного міністерства - призупинено. Неповно зазначено інформацію в графі «Основні показники об`єкта будівництва». Склад відповідних даних передбачено додатком И ДБН А.2.2.-3:2014, неповно зазначена характеристика житлового будинку.

У наведеному листі також зазначено, що за результатами перевірки, проведеної Департаментом були виявлені порушення, які відображені в акті перевірки № Т-2103/2 від 21.03.2018.

Департаментом ДАБІ складено Акт за результатами перевірки № Т-2103/2 (т.1, а.с. 110-115). З Акту перевірки вбачається, що він складений на підставі наказу № 46 П від 20.03.2018 з посиланням на посвідчення від 06.02.2018, 20.03.2018.

21.03.2017 складено Протокол 1-Л-З-2103/1 відносно ТОВ «Архітектурне бюро «МОДУС» із зазначенням порушень: містобудівні умови від 13.12.2107 видані за відсутності плану Зонування території та Детального плану території, чим порушено п. 6 Прикінцеві положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; проектна документація за відсутності ТУ щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва (відсутні ТУ на водопостачання, водовідведення, електропостачання, газопостачання; замовником надано наказ про затвердження проектної документації від 24.11.2017, який підписано до отримання МБУ від 13.12.2017; замовником не надано (відсутнє) завдання на проектування; проектна документація розроблена без інженерних вишукувань (інженерно-неологічні, інженерно-геодезичні) та інструментального обстеження; проектна документація розроблена позивачем з порушенням норм містобудівного законодавства, не в повному об`ємі для об`єктів невиробничого призначення наведеного у додатку Д. ДБН А.2.2-3-2014, а саме - відсутня пояснювальна записка (в тому числі відсутній розрахунок класу наслідків, основні техніко-економічні показники; рішення з інженерного обладнання (відсутній ситуаційний план в одному з масштабів, Генеральний план на топоснові, план трас зовнішніх та внутрішніх мереж); відсутній проект організації будівництва (т.1, а.с. 117).

На адресу позивача 21.03.2018 сформовано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Припис посилається на акт перевірки від 21.03.2018. Запропоновано усунути порушення до 21.04.2018.

Надалі, 04.04.2018 прийнято оскаржувану постанову № З-0404/1-10/10-15/0404/06/02, яка містить посилання на акт перевірки від 21.03.2018. Відповідно до зазначеної постанови на позивача накладено штраф у розмірі 158 580 грн. на підставі абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності».

Вказане стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам вказаної справи, колегія суддів зважає на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини урегульовані Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (із змінами і доповненнями), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (із змінами і доповненнями), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 23.05.2011 № 553, Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Згідно із визначенням закріпленим в ч.1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 за №553 (далі - Порядок № 553) у відповідності до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яким визначається процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно абз.3 ч.1 ст. 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (абз.5 ч.1 ст. 41 Закону "Про регулювання містобудівної діяльності" та абз.1 п.7 Порядку №553). Підстави для проведення позапланової перевірки визначаються положеннями ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Аналогічні підстави для проведення позапланової перевірки викладені і в Порядку №553 (станом на момент виникнення спірних правовідносин). В п. 7 Порядку наведений вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Дослідженням матеріалів справи колегією суддів встановлено, що на підставі наказу від 20.03.2018 № 46П та необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, вх. № 10/10-Г-0102/26П від 01.02.2018, № 10/10-Г-2202/18П від 22.02.2018 та направлення на проведення позапланової перевірки № 211.18/01 від 20.03.2018, направлення № 70.18/01 від 06.02.2018 та № 70.18/01/П від 20.03.2018, посадовою особою відповідача було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на вищезгаданому об`єктів.

За результатами перевірки було складено акт № Т-2103/2 від 21.03.2018 та протокол, яким зафіксовано порушення позивачем вимог чинного законодавства, за яке передбачена відповідальність згідно абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності».

Так, за приписами ст.35 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт чи дозволу на виконання будівельних робіт.

Виконання підготовчих робіт без подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт забороняється.

У разі самостійного виявлення помилки (описки, друкарської, граматичної, арифметичної помилки) у поданому повідомленні про початок виконання підготовчих робіт замовник має право протягом трьох робочих днів із дня подання такого повідомлення подати виправлені (достовірні) дані щодо інформації, яка потребує змін.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

При цьому, право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю лише у разі: 1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю. Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру (ч. 7 ст. 36 вказаного Закону).

Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок №466), пунктом 2 якого передбачено, що підготовчими роботами є роботи з підготовки земельної ділянки, влаштування огородження будівельного майданчика та знесення будівель і споруд, порушення елементів благоустрою в межах відведеної земельної ділянки, вишукувальні роботи, роботи із спорудження тимчасових виробничих та побутових споруд, необхідних для організації і обслуговування будівництва, улаштування під`їзних шляхів, складування будівельних матеріалів, підведення тимчасових інженерних мереж, а також з винесення інженерних мереж та видалення зелених насаджень.

Відповідно до п.4 Порядку №466, підготовчі роботи, визначені будівельними нормами, стандартами і правилами, можуть виконуватися замовником після набуття права на земельну ділянку відповідного цільового призначення та подання повідомлення про початок виконання підготовчих робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Виконання підготовчих робіт може здійснюватися на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно п.6 Порядку №466 документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Отже, положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №466 передбачено можливість виконання підготовчих робіт лише після надіслання до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання підготовчих робіт або повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Результатом надіслання відповідних повідомлення є внесення органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

При цьому, положеннями Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №466 не передбачено підстав, за наявності яких відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю відмовляє в прийнятті повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, як і відсутні підстави повернення поданого замовником будівництва повідомлення на доопрацювання.

Колегія суддів також звертає увагу й на те, що вказаними нормативними актами не передбачено необхідності замовника будівництва отримувати в уповноваженого органу будь-яке підтвердження про прийняття надісланого ним повідомлення про початок виконання підготовчих робіт чи його реєстрацію в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Крім того, слід також зауважити й на тому, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні (абзац 10 пункту 7 Порядку № 553). При цьому, продовження строку перевірки після завершення основного строку перевірки, у т.ч. з перенесенням строку завершення перевірки на інший строк після завершення основного строку перевірки, вказаними нормами законодавства не передбачено.

Оскільки позапланова перевірка мала проводитись відповідачем саме в період з 08.02.2018 по 21.02.2018, а направлення про продовження строку перевірки з 20.03.2018 по 21.03.2018 було видано на підставі службової записки лише 20.03.2018, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про недотримання відповідачем строку проведення позапланової перевірки позивача, визначеного Порядком № 553.

У справі «Рисовський проти України» від 20 жовтня 2011 року, заява №29979/04, (пункт 71) Європейським судом з прав людини викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень та розкрито елементи змісту «доброго врядування». Зокрема, зазначено, що державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не повинні виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Таким чином, проаналізувавши ці та всі інші доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують обставини дослідженні судом першої інстанції та висновок про задоволення позовних вимог.

У рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку наявним у справі доказам та зробив вірний висновок щодо задоволення позову.

За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 250, 308, 311, 313, 315, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Собків Я.М.

Суддя Ганечко О.М.

Суддя Костюк Л.О.