Справа № 260/136/19
Суддя: Калинич Я. М.
Дата ухвалення: 2019-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про залишення позовної заяви без розгляду

16 серпня 2019 рокум. Ужгород№ 260/136/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді - Калинич Я. М.

при секретарі судового засідання - Попович М.М.

за участю:

позивач: не з`явилась ,

представник позивача: не з`явилась,

представник відповідача: Майор А.Є. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Закарпатській області №Ф-1996-50 від 06.11.2018 року про сплату боргу (недоїмки), -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Закарпатській області №Ф-1996-50 від 06.11.2018 року про сплату боргу (недоїмки).

У судові засідання, призначені на 23.07.2019 року та 16.08.2019 року, позивач та її представник не прибули, у зв`язку із чим виникла необхідність вирішити питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Представник відповідача в судовому засіданні просила суд позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду. Проти розгляду справи без участі позивача та її представника заперечувала, наголосила, що розгляд за наявними матеріалами справи неможливий.

Вирішуючи дане питання суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 11 КАС України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Пунктом 1 частини третьої статті 49 КАС України встановлено, що особам, які беруть участь у справі, надано право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі, та стосуються їхніх інтересів.

Крім наявних прав, особи, що беруть участь у справі, наділені також певними обов`язками, що кореспондують процесуальним правам інших осіб, та дають змогу здійснювати ефективний розгляд справи судом. При цьому, процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими ніж права і обов`язки другої особи, яка бере участь у справі.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є виконання процесуальної дії у встановлені законом або судом строки, в тому числі і забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд зазначає, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа ОСОБА_2 проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема «Іззетов проти України», «Пискал проти України», «Майстер проти України», «Субот проти України», «Крюков проти України», «Крат проти України», «Сокор проти України», «Кобченко проти України», «Шульга проти України», «Лагун проти України», «Буряк проти України», «ТОВ «ФПК «ГРОСС» проти України», «Гержик проти України» суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Згідно частини третьої статті 124 КАС України судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється:

1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу;

2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Із положень статті 126 КАС України випливає, що у випадку відсутності у адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку. Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

Так, судом встановлено, що представнику позивача 27.06.2019 року секретарем судового засіданні було вручено під розписку повістку про з`явлення до Закарпатського окружного адміністративного суду на 23.07.2019 року на 14:00 год., однак представник позивача та позивач в таке засідання не з`явились.

Неприбувши у судове засідання ні позивач ні представник позивача заяви про розгляд справи без їх участі, які б дали суду процесуальну можливість продовжити розгляд справи, не подавали, а тому розгляд справи відклався у зв`язку з першою неявкою позивача та її представника без поважних причин на 16 серпня 2019 року на 10:00 год.

Судова кореспонденція (повістка про виклик до суду) відправлялась на адресу як позивача так і представника позивача, які зазначені у позовній заяві.

Із матеріалів справи видно, що судова повістка представнику позивача вручена 26.07.2019 року (рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення міститься в матеріалах справи). А поштове відправлення адресоване на ім`я позивача повернулося до суду із зазначенням причини недосилання такого: «адресат відсутній».

16.08.2019 року позивач та її представник повторно не прибули у судове засідання, у зв`язку із чим судом поставлено питання про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд доходить висновку, що неявка позивача та представника позивача перешкоджає розгляду даної справи.

Суд акцентує увагу, що процесуальною санкцією за повторне неприбуття належним чином повідомленого позивача про дату, час та місце розгляду справи у судове засідання є залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до пункту 4 статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Враховуючи, що позивач та представник позивача, які були належним чином повідомлені про дату час та місце судового розгляду, у судові засідання 23.07.2019 року та 16.08.2019 року повторно не прибули, причини неприбуття не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не подавали, а також беручи до уваги те, що неявка позивача та представника позивача перешкоджає розгляду справи, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись п. 4 ст. 240, ст. ст. 241, 248, 256 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Закарпатській області про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Закарпатській області №Ф-1996-50 від 06.11.2018 року про сплату боргу (недоїмки) - залишити без розгляду.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

СуддяЯ.М. Калинич