Справа № 9901/449/19
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2019-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

14 серпня 2019 року

Київ

справа №9901/449/19

адміністративне провадження №П/9901/449/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Мельник-Томенко Ж.М.,

суддів - Жука А.В., Мартинюк Н.М.,

перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року такими, що не відповідають вільному волевиявленню українського народу та скасування офіційних результатів позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року,

встановив:

13 серпня 2019 року до Касаційного адміністративного суду в складі Верховного Суду як до суду першої інстанції звернувся ОСОБА_1 (надалі - позивач) до Центральної виборчої комісії (далі - ЦВК, відповідач), з позовною заявою в якій просив:

- визнати позачергові вибори народних депутатів України 21 липня 2019 року такими, що не відповідають вільному волевиявленню українського народу;

- скасувати офіційні результати позачергових виборів народних депутатів України від 21 липня 2019 року, встановлені протоколами ЦВК про результати виборів народних депутатів України у загальнодержавному виборчому окрузі в межах відповідних одномандатних виборчих округів, у тому числі з поміткою «уточнений», та протоколу у загальнодержавному виборчому окрузі в межах закордонного виборчого округу з виборів народних депутатів України на позачергових виборах 21 липня 2019 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що 07 серпня 2019 року він дізнався про оголошення результатів виборів народних депутатів України на позачергових виборах 21 липня 2019 року. Вказує, що дані вибори відбулися з відвертим цинічним зомбуванням виборців українського народу путінськими спецслужбами та за путінським сценарієм нового реваншу з поверненням до узурпації влади ЗЕ-партії «Слуга народу» та повної капітуляції перед ворогом. Зазначає, що 02 серпня 2019 року позивач подав до відповідача скаргу «Про визнання виборів народних депутатів України на позачергових виборах 21 липня 2019 року, що не відповідають вільному волевиявленню українського народу», але ЦВК проявила повну безвідповідальність та повну бездіяльність, залишивши скаргу позивача без розгляду, про що повідомила листом від 03 серпня 2019 року № 21-30-7589. Вказує, що відповідач не перевіряв політичну рекламу та іншу інформацію про партії чи їх лідерів по телебаченню, по радіо, по інтернету на наявність в них прихованих світлових та звукових сигналів, що спонукають підсвідомо людей голосувати за партію В. Зеленського «Слуга народу», то такі вибори не мають права називатися вільними по волевиявленню народу. А тому позивач зазначає, що такі невільні без волевиявлення українського народу вибори порушують його та усіх виборців право на вільне волевиявлення.

Відповідно до частини дев`ятої статті 108 Закону України «Про вибори народних депутатів України» рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, кандидатів, їхніх довірених осіб, партій, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій встановлені статтею 273 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною третьою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Згідно із частиною шостою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Згідно із частинами першою-третьою статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами. Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Частиною п`ятою статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Згідно із положеннями частини першої статті 98 Закону України «Про вибори народних депутатів України», яка регулює встановлення результатів виборів депутатів у загальнодержавному окрузі, Центральна виборча комісія на своєму засіданні на підставі протоколів окружних виборчих комісій про підсумки голосування у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу, у тому числі з поміткою «Уточнений», та протоколу Центральної виборчої комісії про підсумки голосування у загальнодержавному окрузі в межах закордонного округу (у тому числі з поміткою «Уточнений») не пізніш як на п`ятнадцятий день з дня голосування встановлює результати виборів депутатів у загальнодержавному окрузі, про що складає протокол.

Частиною десятою статті 98 Закону України «Про вибори народних депутатів України» передбачено, що результатом виборів депутатів у загальнодержавному окрузі є визначення в порядку черговості у виборчих списках партій осіб, обраних депутатами від партій, відповідно до кількості депутатських мандатів, отриманих виборчими списками партій.

Відповідно до частини першої статті 100 Закону України «Про вибори народних депутатів України» Центральна виборча комісія не пізніш як на п`ятий день з дня встановлення результатів виборів офіційно оприлюднює результати виборів депутатів у газетах «Голос України» та «Урядовий кур`єр». Список обраних депутатів публікується із зазначенням в алфавітному порядку їх прізвища, власного імені (усіх власних імен), по батькові (за наявності), року народження , освіти, посади (заняття), місця роботи, місця проживання, партійності, суб`єкта висування, виборчого округу (загальнодержавний чи номер одномандатного), у якому обраний депутат.

Відповідно до статті 98 Закону України «Про вибори народних депутатів України», на підставі протоколів окружних виборчих комісій про підсумки голосування у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі в межах відповідних одномандатних виборчих округів, у тому числі з поміткою «Уточнений», та протоколу Центральної виборчої комісії про підсумки голосування у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі в межах закордонного виборчого округу з виборів народних депутатів України Комісією встановлено результати виборів народних депутатів України на позачергових виборах 21 липня 2019 року, про що 03 серпня 2019 року складено Протокол про результати виборів народних депутатів України у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі.

07 серпня 2019 року газети «Голос України» і «Урядовий кур`єр» опублікували списки депутатів Верховної Ради, обраних на позачергових виборах 21 липня 2019 року

Таким чином, з урахуванням приписів вищезазначених процесуальних норм Кодексу адміністративного судочинства України, останній день строку для подання позовної заяви про оскарження рішення ЦВК щодо встановлення нею результатів виборів на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року припадав на 08 серпня 2019 року.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого, суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановляння нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, суд зауважує, що це головна відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

З огляду на те, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до Верховного Суду 13 серпня 2019 року, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 273 Кодексу адміністративного судочинства України, і цей строк не підлягає поновленню, така позовна заява, відповідно до положень частини п`ятої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 248, 270, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року такими, що не відповідають вільному волевиявленню українського народу та скасування офіційних результатів позачергових виборів народних депутатів України 21 липня 2019 року - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі її апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга може бути подана до Великої Палати Верховного Суду у дводенний строк з дня постановлення даної ухвали.

Суддя-доповідач Ж.М. Мельник-Томенко

Судді А.В. Жук

Н.М. Мартинюк