Справа № 340/2024/19
Суддя: К.М. Притула
Дата ухвалення: 2019-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 серпня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/2024/19

уддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Притула К.М., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом, в якому просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову про стягнення з боржника ОСОБА_1 виконавчого збору в розмірі 237995,75 грн. № 51875821 від 18.08.2016;

- визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження № 56725041 від 10.07.2018 з виконання постанови про стягнення з боржника ОСОБА_1 виконавчого збору у розмірі 237995,75 грн.

Ознайомившись з матеріалами позовної заяви, суддею встановлено, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог, встановлених ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Необхідно зазначити, що право доступу до суду не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, зокрема, передбачені законом строки давності.

Зазначена позиція також збігається із висновками Європейського суду з прав людини у справах "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" від 12.03.2009 року (заява №20347/03), "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" від 22.10.1996 року , "Толстой Милославський проти Сполученого Королівства" від 13.07.1995 року.

Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Суд зазначає, що право на звернення до адміністративного суду з позовом є складовою права на судовий захист, що передбачено ст. 55 Конституції України. Це право є диспозитивним правом у адміністративному процесі.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

При вирішенні питання про відкриття провадження в адміністративній справі, в порядку ст.171 КАС України, суд враховує, що початок строку визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Тому, при визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до ч.1 та п.1 ч.2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Згідно з ч.2 ст.287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Позивачем в позовній заяві зазначено, що 18.04.2019 (під час ознайомлення з матеріалами виконавчих проваджень) позивачу стало відомо про порушення своїх прав на вільне володіння, користування і розпорядження своїм майном внаслідок заборони на його відчуження на підставі постанови про арешт майна боржника, який не знято, у зв`язку із відкриттям виконавчого провадження про стягнення з боржника виконавчого збору.

Однак, ознайомившись з матеріалами справи, встановлено, що 18.08.2016, державним виконавцем Подільського ВДВС Байрамовою І.М, в межах ВП № 51875821 було винесено постанову про стягнення з боржника ОСОБА_1 виконавчого збору в розмірі 237995,75 грн., який було вручено боржнику та стягувачу, дата вручення - 07.09.2016, особа, якій вручено під підпис - « ОСОБА_2 ».

Таким чином, суд зазначає, що в даному випадку про порушення своїх прав позивач дізнався або повинен був дізнатися 07.09.2016.

При цьому, до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 02.05.2019, незважаючи на встановлений законом десятиденний термін на таке оскарження.

Також, позивач просить визнати протиправною та скасувати постанову про відкриття виконавчого провадження № 56725041 від 10.07.2018, обґрунтовуючи пропущений строк звернення до суду тим, що дану постанову не отримував.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Суддя зазначає, що дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч.1 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищезазначене, суддя приходить до висновку про необхідність залишення даного позову без руху та надання позивачу терміну для усунення недоліків шляхом подання обґрунтованої заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст. 122, 123 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Подільського відділу державної виконавчої служби міста Кропивницький ГТУЮ у Кіровоградській області про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду К.М. Притула