Справа № 520/3322/19
Суддя: Калитка О.М.
Дата ухвалення: 2019-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2019 р.Справа № 520/3322/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калитки О. М.,

Суддів: Мельнікової Л.В. , Лях О.П. ,

за участю секретаря судового засідання Жданюк Г.О.

за участю представника відповідача Богаєвської А.Ю .,

за участю представника третьої особи Ганжука О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківської митниці ДФС на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., місце складання м. Харків, повний текст складено 23.05.19 року по справі № 520/3322/19

за позовом ОСОБА_2

до Харківської митниці ДФС третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю "Харківський регіональний центр підтримки та розвитку ЗЕД"

про визнання протиправним та скасування рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA807000/2019/000021/2 від 02.01.2019р.,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_2 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Харківської митниці ДФС, третя особа - ТОВ "Харківський регіональний центр підтримки та розвитку ЗЕД", в якому просив суд визнати протиправним та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA807000/2019/000021/2 від 02.01.2019р.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що при здійсненні митного оформлення товару були надані усі необхідні документи. Натомість митницею було необґрунтовано застосовано резервний метод визначення митної вартості товару і неправильно визначено митну вартість автомобіля.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року у справі № 520/3322/19 задоволено адміністративний позов ОСОБА_2 до Харківської митниці ДФС, третя особа - ТОВ "Харківський регіональний центр підтримки та розвитку ЗЕД" про визнання протиправним та скасування рішення.

Відповідач не погодився із рішенням суду та подав апеляційну скаргу, в якій зазначив, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права, просив суд скасувати рішення першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Представник позивача в судове засідання не з`явився, про дату час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Представники відповідача в судове засідання з`явився, надав пояснення з приводу апеляційної скарги, підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представники третьої особи в судове засідання з`явився, надав пояснення з приводу апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, перевіривши рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду, заявник подав до митного оформлення придбаний поза межами України транспортний засіб - VOLKSWAGEN SHARAN, VIN-код НОМЕР_1 , модель «Sharan Turbo Combi», тип кузова «Універсал», ідентифікаційний номер кузова № НОМЕР_1 шляхом надання 19.12.2018 електронної митної декларації № UA807190/2018/024614, в якій розрахунок митної вартості товару здійснено за основним методом - за ціною договору купівлі-продажу.

Розмір митної вартості товару склав - 1.150,00 Євро.

Одночасно з цією декларацією заявником до митниці були подані: копія акту про проведення огляду транспортного засобу від 11.12.2018 № UA205010/2018/318058 (а.с.20); копія свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу від 30.05.2018 та від 31.05.2018 (а.с.22-23); копія касового чека б/н від 06.12.2018р.; довідка зняття з реєстрації ТЗ від 07.12.2018; довідка №2018-18143 від 12.12.2018; касовий ордер, що підтверджує сплату митних платежів від 10.12.2018; копія паспорта ОСОБА_2 , що не заперечується сторонами по справі.

Відповідач застосував процедуру консультацій з приводу рівня митної вартості товару.

Платником не надано до митниці витребуваних документів.

Згідно з повідомленням Харківської митниці ДФС від 26.12.2018, після проведення процедури консультації з декларантом та на підставі наявної інформації (оцінка по «SCHWACKE») запропоновано визначити митну вартість автомобіля 3.937,52 євро.(а.с.28)

02.01.2019 р. відповідачем, Харківською митницею ДФС, було прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2019/000021/2 від (за ВМД № UA807190/2018/024614), яким застосовано резервний - шостий метод визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту та визначено митну вартість транспортного засобу - VOLKSWAGEN SHARAN, VIN-код НОМЕР_1 , модель «Sharan Turbo Combi» на рівні - 3.938,00 євро.

11.01.2019р. позивачем було самостійно (але з урахуванням оскарженого рішення) подано нову ВМД №UA807190/2019/000971, у якій визначено митну вартість транспортного засобу - VOLKSWAGEN SHARAN, модель «Sharan Turbo Combi» 1.150,00 Євро. (а.с.44).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що подані заявником до митниці документи спростовують правильність визначення митної вартості автомобіля на рівні показника у 3.938,00 Євро.

Колегія суддів погоджується з таким висновком виходячи з наступного.

Відповідно до ст.57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції) (ч.2 ст.57); кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57); застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч. 4 ст. 57); у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу (ч. 5 ст. 57); при цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч. 6 ст. 57); методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 7 ст. 57); у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу (ч. 8 ст. 57).

Згідно з ч. 4 ст.58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Згідно з ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

З матеріалів справи встановлено, що вказаний транспортний засіб 11.12.2018р. було ввезено на територію України згідно акту про проведення огляду товарів № UA205010/2018/318058, складеного державним інспектором Волинської митниці ДФС. Власником автомобіля в акті зазначено ОСОБА_2 . У ході огляду було виявлено пошкодження ЛФП по кузову, забруднення оббивки сидінь та салону, вм`ятини на кришці багажника, передніх лівих дверей, сколи на лобовому склі, про що зазначено в акті. (а.с.21).

Митницею не виявлено порушень у процедурі огляду автомобіля, не доведено фальшивості або недостовірності відомостей цього огляду.

Договір купівлі-продажу транспортного засобу надавався заявником при проведенні огляду транспортного засобу та складання відповідного акту.

Визначений заявником показник митної вартості узгоджується з відомостями касового чека б/н від 06.12.2018р., копія якого долучена до матеріалів справи разом з перекладом на українську мову.

З вказаного перекладу касового чека б/н від 06.12.2018р. сдом встановлено, що заявником було сплачено 1150 євро за товар - VW SHАRAN, кошти за який було отримано господарчим суб`єктом ОСОБА_3 06.12.2018 року, вказана квитанція була складена на підставі наказу №340 від 30.10.2002р. Міністра фінансів Литовської республіки (у відповідній редакції).

Окрім того, 06.02.2019р. позивач подавав до митниці додаткові документи, а саме: копію автотоварознавчого дослідження № 554В від 28.12.2018р. та копію митної декларації країни експорту №№ 18LTKC0100EK1827BO.

Згідно з висновком експертного автотоварознавчого дослідження № 554В від 28.12.2018р., підготовленим судовим експертом Шаповаловим В.І. (свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 1198 від 29.03.2004, сертифікат суб`єкта оціночної діяльності № 777/16 від 13.10.2016, строк дії до 13.10.2019) ринкова вартість автомобіля VOLKSWAGEN SHARAN, VIN-код НОМЕР_1 , дата першої реєстрації - 16.05.2003р., який ввозиться на територію України з Литовської Республіки для митного оформлення, становить - 73.117,08грн., що за курсом НБУ станом на 28.12.2018 (31,235530 гривень за 1 EUR) дорівнює 2.340,83 EUR. (а.с.29-33)

При цьому, згідно з копією митної декларації країни експорту № 18LTKC0100EK1827BO (а.с19) позивачем було здійснено перетин кордону країни експорту транспортним засобом -VOLKSWAGEN SHARAN, VIN-код НОМЕР_1 , вартістю 1150 євро. (а.с.19).

Відповідно до ст.64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч. 1 ст. 64); митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч. 2 ст. 64).

При цьому, у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.

Так, контролюючим органом при визначенні митної вартості товару була використана тільки інформація з програми інформаційного електронного довідника «SCHWACKE».

Натомість, при перетині транспортним засобом кордону країни експорту митні органи іноземної держави, перевіривши документи на автомобіль VOLKSWAGEN SHARAN, не виявили порушень в обчисленні митної вартості у розмірі 1.150,00 євро.

Розрахунки за придбаний автомобіль були проведені заявником готівкою. Документ про обіг готівки відображений у графі 44 митної декларації № UA А807190/2018/024614 за кодом 3000 - некласифікований комерційний документ, згідно з Наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються у процесі оформлення митних декларацій» (в редакції на час подання митної декларації).

Згідно з висновком постанови Верховного Суду від 13.02.2018р. у справі № 803/1112/173 зазначено, що з приводу посилання відповідача на ненадання банківських платіжних документів, суд касаційної інстанції з огляду на встановлені в судових рішеннях обставини зазначає, що запитувані митницею документи у позивача були відсутні та не могли бути надані з об`єктивних причин, так як товар оплачувався готівкою без банківських платежів. У даному випадку колегія суддів вважає, що ненадання позивачем банківського платіжного доручення не може бути підставою для коригування митної вартості за наявності інших документів (рахунка-фактури, акта приймання-передачі автомобіля), які є достатніми, підтверджують числові значення усіх складових митної вартості імпортованого товару та не містять розбіжностей. Вказано, що ненадання додаткових документів, у тому числі і висновку про якісні та вартісні характеристики товару, підготовленого спеціалізованою експертною організацією, не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за першим методом, знову ж таки якщо подані декларантом документи, відповідно до частини другої статті 53 МК України, підтверджують числові значення усіх складових митної вартості товару та не містять розбіжностей. Неподання декларантом зазначених документів під час митного оформлення, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Отже, подані заявником до митниці документи спростовують правильність визначення митної вартості автомобіля на рівні показника у 3.938,00 Євро.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач приймаючи оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000/2019/000021/2 від 02.01.2019р. діяв не на підставі, поза межами повноважень та не у спосіб, що передбачені Митним кодексом України, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги з наведених вище підстав висновків суду не спростовують.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи вище викладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.03.2019 року у справі № 520/1765/19 відповідає вимогам ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підстави для її скасування відсутні.

Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову чи ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Харківської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 року по справі № 520/3322/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)О.М. Калитка
Судді(підпис) (підпис) Л.В. Мельнікова О.П. Лях
Повний текст постанови складено 15.08.2019 року