Справа № 140/2491/19
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 серпня 2019 року ЛуцькСправа № 140/2491/19
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Плахтій Н.Б., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправною та скасування вимоги,

ВСТАНОВИВ:

14.08.2019 ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56 у сумі 15819,54 грн, дата набрання чинності вимогою 12.02.2019.

Згідно з пунктами 3, 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із частиною другою статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, за загальним правилом строк звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи становить шість місяців який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, разом з тим, якщо позивач скористався можливістю досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Крім того, КАС України або іншими законами може бути встановлений інший строк звернення до суду, недотримання якого може мати наслідком залишення позовної заяви без розгляду.

Частиною четвертою статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 року №2464-VI (далі - Закон №2464-VI) урегульовані відносини щодо надіслання платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимоги про її сплату, порядок оскарження такої вимоги та узгодження сум недоїмки з єдиного внеску.

Відповідно до абзацу першого частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI орган доходів і зборів у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, надсилає платникам єдиного внеску, які мають недоїмку, вимогу про її сплату.

Згідно із абзацом п`ятим частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

За правилами абзацу дев`ятого частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI у разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Як передбачено абзацом десятим частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI, у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Суд звертає увагу, що абзацом п`ятим частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI передбачено право платника єдиного внеску оскаржити вимогу в судовому порядку, при цьому, строк звернення до суду не визначений.

Крім того, суд також зазначає, що в абзаці десятому частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI двічі згадується строк у десять календарних днів, який стосується сплати сум недоїмки та штрафу, що вказані у вимозі, та сплати узгодженої суми недоїмки (але не стосується оскарження вимоги в судовому порядку), а недотримання цього десятиденного строку має наслідком надіслання органом доходів і зборів до підрозділу державної виконавчої служби вимоги про сплату недоїмки.

Водночас приписами частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI чітко регламентований строк у десять календарних днів для подання скарги на вимогу про сплату єдиного внеску до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі (абзац шостий частини четвертої статті 25 Закону №2464-VI), тоді як строк звернення до суду з позовом щодо оскарження вимоги вказаною статтею не визначений.

Отже, для оскарження вимоги про сплату боргу в судовому порядку повинен застосовуватись загальний строк для звернення до суду - шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як слідує із позовної заяви, предметом даного позову є визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56.

В позовній заяві позивач зазначає, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56 отримав 06.12.2018, в підтвердження чого надає копію конверту.

Водночас про існування оскаржуваної вимоги від 08.11.2018 №Ф-3302-56 із зазначенням дати набрання нею чинності 12.02.2019 дізнався 04.04.2019, коли отримав рекомендованим листом постанову Горохівського РВ ДВС ГТУЮ у Волинській області від 28.03.2019 про відкриття виконавчого провадження. При цьому вказує, що ні Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», ні Інструкцією про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 №449 не передбачено спеціальних строків оскарження рішення органу державного влади, що є предметом спору у даній справі. За таких обставин ОСОБА_1 вважає, що пропущено встановлений шестимісячний строк для оскарження вимоги про сплату боргу від 08.11.2018 №Ф-3302-56 з поважних причин.

Таким чином, оскільки вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56 позивач отримав 06.12.2018, а позов поданий до суду 14.08.2019, тому ним пропущений шестимісячний строк звернення до суду.

При цьому до позову не додано заяву про поновлення цього строку, а неведені позивачем у позовній заяві обставини, що зумовили його пропуск, не є поважними, оскільки ОСОБА_1 з 06.12.2018 не вживав ніяких заходів щодо оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56, а лише, отримавши постанову про відкриття виконавчого провадження за вказаною вимогою, звернувся до суду.

Відтак, ОСОБА_1 необхідно звернутися до суду із заявою про поновлення шестимісячного строку звернення до суду, в якій чітко вказати підстави для поновлення строку, додавши докази поважності причин його пропуску (зокрема, докази, які підтверджують обставини неможливості оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 08.11.2018 №Ф-3302-56 протягом шести місяців з дня її отримання).

Крім того, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову: майнового характеру, який подано фізичною особою або особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

Таким чином, оскільки позивачем подано позовну заяву, що має майновий характер (заявлена позовна вимога про оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки) на суму 15819,54 грн), тому вона повинна бути оплачена судовим збором у розмірі 768,40 грн (не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України, частини другої статті 4 Закону №3674-VI, до позовної заяви не долучено документ про сплату судового збору. При цьому, позивач згідно із статтею 5 Закону №3674-VI не звільнений від його сплати.

Позивачу слід усунути недоліки позовної заяви, а саме: сплатити судовий збір у розмірі 768,40 та надати до суду оригінал відповідного розрахункового документу (квитанції, платіжного доручення тощо).

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, її слід залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків - десять днів з дня вручення ухвали про залишення скарги без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені вище недоліки шляхом подання заяви про поновлення строку звернення до суду, вказавши у ній підстави для його поновлення та додавши докази поважності причин його пропуску, а також сплати судового збору й подання до суду оригіналу платіжного документу.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправною та скасування вимоги залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Н.Б.Плахтій