Справа № 807/485/18
Суддя: Микуляк П.П.
Дата ухвалення: 2019-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

про закриття провадження у адміністративній справі

09 серпня 2019 рокум. Ужгород№ 807/485/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Микуляк П.П.,

при секретарі Петрус К.І.,

за участю:

позивача: ОСОБА_1 , представник - ОСОБА_2 ,

відповідача: Виконавчий комітет Ужгородської міської ради, представник - не з`явився,

третьої особи: ОСОБА_5 , представник - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання бездіяльності протиправною, скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації та їх реєстрації, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, -

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до ст. 243 КАС України проголошена вступна та резолютивна частини Ухвали. Повний текст Ухвали виготовлено та підписано 14 серпня 2019 року.

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа ОСОБА_5 , якою після уточнення просить суд:

- скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЗК66 від 10.04.2017 року, декларацію про готовність об`єкта до експлуатації №ЗК96 від 31.05.2017р. по АДРЕСА_1 , видані відділом державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради та їх реєстрації з виключенням їх з Єдиного реєстру документів (а.с. 12);

- скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_5 , що знаходиться по АДРЕСА_1 та виключити її із державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяжень (а.с. 172-173);

- стягнути із відповідача на користь позивача понесені судові витрати.

В судовому засіданні представник та позивач просили позовні вимоги задоволити в повному обсязі. Додатково пояснили, що є рішення судів на іхню користь в яких досліджено ряд обставин.

В судове засідання представники відповідача та третьої особи не з`явилися, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, згідно наявного у матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи вказане, заслухавши думку позивача та його представника, суд вважає, що вжито всіх заходів для належного повідомлення сторін про дату, час та місце проведення судового засідання та не вбачає причин для відкладення розгляду справи.

Дослідивши всі подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають суттєве значення для розгляду даної справи, суд приходить до наступних висновків.

В липні 2014 року ОСОБА_1 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_5 про усунення перешкод у користуванні, володінні та розпорядженні земельною ділянкою, посилаючись на те, що відповідач не бажає у добровільному порядку усунути перешкоди в користуванні, розпорядженні та володінні належною їй земельною ділянкою, просила зобов`язати ОСОБА_5 припинити будівельні та інші роботи на належній їй земельній ділянці і в подальшому не порушувати її право приватної власності на землю.

Вже у серпні 2014 року ОСОБА_5 звернулася до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, посилаючись на те, що остання не бажає усунути самовільно встановлену огорожу, не визнає дійсні межі її земельної ділянки, не дає можливості завершити розпочатий ремонт, а також своїми діями завдає їй моральної шкоди, так як постійні сварки та погрози порушують її життєвий спокій та душевний стан, просила зобов`язати ОСОБА_1 усунути перешкоди в користуванні її відновити межі земельних ділянок; зобов`язати ОСОБА_1 не чинити перешкод при виконанні ремонтних робіт з реконструкції належного їй житлового будинку і прибрати будівельне сміття та інші речі від стіни будинку.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 04 вересня 2014 року справи за позовами ОСОБА_1 та ОСОБА_5 об`єднані в одне провадження.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 серпня 2016 року позов ОСОБА_5 задоволено частково. Зобов`язано ОСОБА_1 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою ОСОБА_5 шляхом знесення самовільно встановленого паркану зі сторони вулиці Говорова в місті Ужгороді між ділянками НОМЕР_2 та НОМЕР_3 . Відновлено межу земельної ділянки ОСОБА_5 в попередній стан між ділянкою НОМЕР_2 та АДРЕСА_1 на відстані 50 см від будинку та господарських споруд ОСОБА_5 в бік ділянки НОМЕР_2 , яка належить ОСОБА_1 по всій довжині межі між їхніми ділянками. Зобов`язано ОСОБА_1 не чинити перешкод ОСОБА_5 при виконанні ремонтних робіт у своєму будинку АДРЕСА_1 з оздоблення (оштукатурення, пофарбування, обробка декоративною мозаїкою) зовнішньої стіни, влаштування мощення шириною 40 см зі сторони суміжного будинковолодіння АДРЕСА_2 . Зобов`язано ОСОБА_1 прибрати будівельне сміття та інші речі від стіни будинку ОСОБА_5 по АДРЕСА_1 .

Рішенням Апеляційного суду Закарпатської області від 09 грудня 2016 року апеляційні скарги ОСОБА_1 та Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах ОСОБА_1 задоволено. Рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 серпня 2016 року скасовано.

Позов ОСОБА_1 задоволено. Зобов`язано ОСОБА_5 припинити будівельні та інші роботи зліва житлового будинку АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 0,0328 га в АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 , і не порушувати її приватну власність на землю. У позові ОСОБА_5 відмовлено.

10 травня 2018 року Постановою Верховного суду касаційну скаргу ОСОБА_5 було залишено без задоволення, а Рішення Апеляційного суду Закарпатської області від 09 грудня 2016 року- без змін.

В травні 2018 року ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа ОСОБА_5 , яким після уточнення просить суд:

- скасувати повідомлення про початок виконання будівельних робіт №ЗК66 від 10.04.2017 року, декларацію про готовність об`єкта до експлуатації №ЗК96 від 31.05.2017р. по АДРЕСА_1 , видані відділом державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради та їх реєстрації з виключенням їх з Єдиного реєстру документів (а.с. 12);

- скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно зареєстроване за ОСОБА_5 , що знаходиться по АДРЕСА_1 та виключити її із державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяжень (а.с. 172-173);

Декларація про готовність об`єкта до експлуатації № ЗК96 від 31.05.2017 року від 31.05.2017 року видана відділом державного будівельно-архітектурного контролю Ужгородської міської ради та є ненормативним актом, що застосовується одноразово і з прийняттям якого виникають правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів.

На підставі повідомлення про початок робіт та зазначеної декларації про готовність об`єкту третьою особою по справі - ОСОБА_5 зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до положень ст.4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Згідно п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

До компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Аналізуючи позовні вимоги позивача можна зробити висновок, що спір стосується не стільки правомірності дій відповідача щодо реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скільки правомірності реєстрації права власності на нерухоме майно третьою особою по справі - ОСОБА_5 , яке і просить скасувати.

Так судом встановлено, що в межах розгляду вищевказаної цивільної справи №308/9954/14 в Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, була замовлена земельно-технічна експертиза, проведення якої було доручено судовому експерту. За наслідками проведення земельно-технічної експертизи судовим експертом було складено висновок за № 08/15 від 11.08.2015 року.

Також у лютому 2015 року позивачем було замовлено топографо-геодезичні роботи з визначення фактичної площі використання земельної ділянки по АДРЕСА_2 та вирахування координат поворотних точок меж земельних ділянок.

На підставі зазначеного, було встановлено, що площа земельної ділянки по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_1 , зменшилася на 0,0008 га (8м2) і становить 0,0320га, відповідно, площа земельної ділянки по АДРЕСА_1 збільшилася на 0,0008га і фактично становить 0,0496 га.

Предметом дановго спору є захист порушених прав позивача, як власника земельної ділянки на якій суміжний власник земельної ділянки побудував частину свого будинку на земельній ділянці позивача. А вже рішеннями судів, які набрали законної сили, встановлені факти, які не потребують дослідження.

З вищевказаного слідує, що спір, який розглядається даним судом не пов`язаний із захистом прав, свобод чи інтересів позивача у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади (або місцевого самоврядування), а має приватноправовий характер, що виключає розгляд справи у порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ч.1 ст.19 Цивільного процесуального кодексу України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Таким чином, під час вирішення такого спору з`ясуванню підлягають обставини щодо підстав набуття права власності на спірне майно, у зв`язку з чим зазначені вимоги є приватноправовими та втрачають ознаки публічно-правового спору.

Отже, в даному випадку має місце спір про право, який підлягає розгляду в порядку цивільного, а не адміністративного судочинства.

Так, відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у справі Zand vs. Austria у рішенні від 12.10.1978 вказав, що словосполучення "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність.

Поняття "суд, встановлений законом" у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів. З огляду на це не вважається судом, встановленим законом орган, котрий, не маючи юрисдикції, вирішує спір, що підлягає розгляду судом іншої юрисдикції.

Враховуючи характер спірних правовідносин, який є цивільно-правовим і не має ознак публічно-правового спору в розумінні КАС України, суд приходить до висновку, що даний спір не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Беручи до уваги те, що визначальним принципом здійснення правосуддя в адміністративних справах є принцип офіційного з`ясування всіх обставин у справі і обов`язок суб`єкта владних повноважень доказувати правомірність своїх дій чи рішень, на відміну від визначального принципу цивільного судочинства, який полягає у змагальності сторін, суд, який розглянув справу, не віднесену до його юрисдикції, не може вважатися "судом, встановленим законом" у розумінні частини першої статті 6 Конвенції.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 15 травня 2019 року у справі № 813/1834/17, в які зазначено, що спірна реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, яка здійснена суб`єктом владних повноважень, породжує права та обов`язки тільки для суб`єкта, якому вона адресована, тобто для замовника відповідного будівництва, за таких обставин спір у цій справі стосується не стільки правомірності дій відповідача при реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, скільки захисту майнових інтересів позивача, тобто існує спір про право, а тому захист порушеного права власності з урахуванням суб`єктного складу має бути вирішений за правилами цивільного судочинства в даному випадку Ужгородським міськрайонним судом.

За правилами ст. 19 ЦПК України, cуди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

За наведених обставин, провадження у справі, що розглядається, підлягає закриттю.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.238 КАС України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 239 КАС України: якщо провадження у справі закривається з підстави, встановленої п. 1 ч.1 ст. 238 цього Кодексу, суд повинен роз`яснити позивачеві, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд таких справ.

Відповідно до ч. 2 ст. 239 КАС України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 238, 243, 248, 256, 296 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у адміністративній справі 807/485/18 за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання бездіяльності протиправною, скасування декларацій про початок виконання будівельних робіт та про готовність об`єкта до експлуатації та їх реєстрації, скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень - закрити.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст. 256 КАС України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції, протягом п`ятнадцяти днів з дня його проголошення за формою і змістом, передбаченими ст. 296 КАС України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя П.П. Микуляк