Справа № 520/6653/19
Суддя: Бідонько А.В.
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2019 р. № 520/6653/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Бідонька А.В.

при секретарі судового засідання - Мурадли А.І.,

за участю:

представника позивача Кобріна М.В. ,

представника відповідачів Павленка О.М.,

розглянувши в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Фірма "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Харківській області, Державної фіскальної служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення від 18.07.2018 року № 844853/21200826 комісії Головного управління ДФС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №9 від 12.04.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправними та скасувати рішення від 26.04.2018 року №668446/21200826 комісії Головного управління ДФС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної № 18 від 30.03.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправними та скасувати рішення від 26.04.2018 року № 668445/21200826 комісії Головного управління ДФС у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку) коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної № 19 від 31.03.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати у Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну № 9 від 12.04.2018 року, податкову накладну № 18 від 30.03.2018 року, податкову накладну № 19 від 31.03.2018 року, які було подано до Єдиного реєстру податкових накладних Фірма "Рекорд" ТОВ;

- стягнути на користь Фірма "Рекорд" ТОВ понесені судові витрати у розмірі судового збору та адвокатського гонорару солідарно за рахунок бюджетних асигнувань з Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Харківській області.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на невідповідність спірних рішень вимогам чинного законодавства. Зазначив, що на вимогу фіскального органу, після зупинення реєстрації податкових накладних Фірмою "Рекорд" надані письмові пояснення разом з документами, що стали підставами для складення накладних. Проте, відповідні документи не були взяті відповідачем до уваги, у зв`язку з чим прийняті рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в ЄРПН. Звертав увагу на те, що реєстрація податкових накладних була незаконною, а оскаржувані рішення не містить чіткого обґрунтування підстав для його прийняття.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 08.07.2019 року відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою суду від 07.08.2019, внесеною до протоколу судового засідання, закрито підготовче засідання та прийнято рішення про розгляд справи по суті.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов.

У судовому засіданні представник відповідача проти позову заперечував, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, з доводів викладених у відзиві на адміністративний позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи встановлено, що фірмою «Рекорд» ТОВ було складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних наступні податкові накладні: № 9 від 12.04.2018, № 18 від 30.03.2018, № 19 від 31.03.2018 (а.с. 18, 24, 29).

Згідно отриманої квитанції № від 26.04.2018, ПН № 9 від 12.04.2018 прийнято, але реєстрацію зупинено (а.с. 19).

На виконання пп. 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 ПК України Фірмою «Рекорд» ТОВ було направлено на адресу контролюючого органу пояснення від 13.07.2018 та необхідні копії документів для підтвердження реальності здійснення операцій по ПН № 9 від 12.04.2018 (а.с. 20-21)

Однак, рішенням від 18.07.2018 № 844853/21200826 комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових ладних або відмову в такій реєстрації підприємству було відмовлено у реєстрації ПН № 9 від 12.04.2018 у зв`язку ненаданням платником податків копій документів: договорів, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них, первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування.

Також, судом встановлено, що згідно отриманої квитанції від 12.04.2018 №o , ПН № 18 від 30.03.2018 прийнято, але реєстрацію зупинено.

«Рекорд» ТОВ було направлено на адресу контролюючого органу пояснення від 23.04.2018 та копії необхідних документів для підтвердження реальності здійснення операцій по ПН № 18 від 30.03.2018 (а.с. 26).

Однак, рішенням від 26.04.2018 № 668446/21200826 комісії, яка приймає рішення про геєстрацію податкових накладних / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації підприємству було відмовлено у реєстрації ПН № 18 від 30.03.2018, у зв`язку ненаданням платником податків копій документів: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (27).

Відповідно до отриманої квитанції від 12.04.2018 № , ПН № 19 від 31.03.2018 прийнято, але реєстрацію зупинено.

На виконання пп. 201.16.2 п. 201.16 ст. 201 ПК України Фірмою «Рекорд» ТОВ було направлено на адресу контролюючого органу пояснення від 23.04.2018 та копії необхідних документів для підтвердження реальності здійснення операцій по ПН№ 19 від 31.03.2018 (а.с. 31).

Однак, рішенням від 26.04.2018 № 668445/21200826 комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації підприємству було відмовлено у реєстрації ПН № 19 від 31.03.2018, у зв`язку ненаданням платником податків копій документів: розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків (а.с. 32).

Не погодившись з зазначеними рішеннями, позивач звернувся до суду за захистом порушених прав.

Надаючи правову оцінку спірним рішенням суб`єкта владних повноважень та відповідним доводам сторін, суд виходить з наступного.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів, визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу, та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику /пункт 1.1 статті 1 Податкового кодексу України/.

За змістом підпункту "а" пункту 185.1 статті 185 Податкового кодексу України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Пунктом 187.1 статті 187 Податкового кодексу України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

Відповідно до абзацу першого пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Так само, абзацом першим пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Отже, платник податку - постачальник з настанням першої із умов виникнення податкових зобов`язань, визначених у пункті 187.1статті 187 Податкового кодексу України, зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Абзацами другим - третім пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Тобто, законодавцем введено положення, за яким фіскальний орган з 1 липня 2017 року фактично позбавляється повноважень на здійснення контролю за правомірністю формування платниками податку - покупцями податкового кредиту, адже в силу наведеної вище норми абзацу третього пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, є зареєстрована у ЄРПН податкова накладна.

Натомість, згідно з пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Як визначено пунктом 74.2 статті 74 Податкового кодексу України, в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з пунктом 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117 (далі по тексту - Порядок №117), податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: 1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування; 2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку; 3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, Р<РмХ1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; P м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Згідно з пунктом 4 Порядку №117, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пункту 5 Порядку №117, податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

Пунктами 6 та 7 вказаного Порядку №117 визначено, що у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, підставами для зупинення реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність:

1) платника податку - критеріям ризиковості платника податку;

2) податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Положення пунктів 6 та 7 Порядку №117 є чіткими і не припускають неоднозначне (множинне) трактування обов`язків контролюючих органів.

Разом з тим, реєстрація поданих позивачем податкових накладних зупинена (як зазначено у квитанціях) у зв`язку з тим, що "податкова накладна/розрахунок коригування відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку".

Тобто, відповідачем зазначено формулювання, яке пунктами 6 та 7 Порядку не передбачено.

Так, відповідачем застосовано критерії ризиковості платника податку до податкових накладних, а не до платника податку - позивача, що свідчить про те, що контролюючим органом реєстрацію податкових накладних зупинено з підстав, які не передбачені законодавством - Порядком №117.

Згідно з пунктом 10 Порядку №117, критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади.

Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Про визначені критерію ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики.

ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Як вбачається зі змісту квитанцій, контролюючим органом було сформовано висновок про відповідність податкової накладної вимогам підпункту 1.6 пункту 1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Крім того, у квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено, за якою саме підставою позивач з вказаних в підпункті 1.6 пункту 1 Критеріїв, віднесено до ризикових платників.

Підпунктом 1.6. п. 1 "Критеріїв ризиковості платника податків", визначених листом ДФС України від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18 встановлено наступні критерії:

- платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, яка знаходиться на непідконтрольної території України (зона АТО, Крим);

- дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації;

- платник податків - юридична особа не має рахунків, відкритих в банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

- платник податків, посадова особа та/або засновник якої був посадовою особою та/або засновником підприємства, яке ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

- платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 та пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

- платником податку на прибуток не подана контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 і пунктів 46.2 статті 46 Податкового кодексу України;

- є податкова інформація, яка свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Як встановлено судом, в отриманих квитанціях про зупинення реєстрації податкової накладної не наведено жодного з підкритеріїв п.п. 1.6. п. 1 Критеріїв ризиковості платника податків, якій би відповідав платник станом на момент формування квитанції про блокування ПН, як це передбачено підпунктом 3 п. 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної (у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються критерій(і) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку).

Відповідачем лише процитовано зміст п. 201.16. ст.201 Податкового кодексу України, та запропоновано "надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄДРПН", але жодні конкретні пропозиції щодо необхідних документів відсутні.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018 р. по справі № 822/181/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт шостий Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

У п.14 Постанови № 117 встановлено перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

За п.15 Постанови письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Пунктом 21 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №117, визначено, що підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Як встановлено судом, Фірмою "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю було подано своєчасно за встановленою формою (у відповідності до приписів пунктів 15 та 16 Постанов № 117 та п.п. 201.16.1, п.п. 201.16.2. п. 201.16. ст. 201 Податкового кодексу України) Комісії ДФС Повідомлення разом із додатками - первинними документами, які підтверджують здійснення господарських операцій по податковій накладній.

Однак, ГУ ДФС у Харківській області неправомірно відмовлено в реєстрації податкових накладних.

Суд зазначає, що факт зупинення реєстрації податкових накладних у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарської операції, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій між позивачем та його контрагентами, та на те, що такі документи надавались разом із Повідомленням та надані до суду, ГУ ДФС у Харківській області не мало правових підстав для відмови Фірмі "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю у реєстрації податкових накладних від № 9 від 12.04.2018, № 18 від 30.03.2018, № 19 від 31.03.2018.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Щодо заяви про стягнення судових витрат у розмірі 8775,00 грн, які складаються з адвокатського гонорару, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з положеннями частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Суд зазначає, що дана справа є незначної складності, а тому заявлені витрати на правничу допомогу адвоката у розмірі 8775,00 грн., є не співмірними із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг).

А отже суд приходить до висновку, що клопотання про розподіл судових витрат в частині стягнення витрат пов`язаних з представництвом адвоката у суді, мають бути задоволені частково.

Понесені позивачем витрати у відповідності до вимог чинного законодавства є складовою судових витрат і не відносяться до позовних вимог, які є способами захисту прав позивача.

З врахуванням вищевикладеного, повно і всебічно з`ясувавши обставини, які мають значення для правильного вирішення справи, суд вважає позовні вимоги Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити. Визнати протиправними та скасувати рішення №844853/21200826 від 18.07.2018 року комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №9 від 12.04.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №9 від 12.04.2018 року. Визнати протиправними та скасувати рішення №668446/21200826 від 26.04.2018 року комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №18 від 30.03.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №18 від 30.03.2018 року. Визнати протиправними та скасувати рішення №668445/21200826 від 26.04.2018 року комісії Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунку) коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, яким було відмовлено у реєстрації податкової накладної №19 від 31.03.2018 року у Єдиному реєстрі податкових накладних. Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №19 від 31.03.2018 року. Стягнути на користь Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (в`їзд Ващенківський, буд. 4, літ.У-1, м. Харків, 61125, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн. (дві тисячі гривень 00 копійок). Стягнути на користь Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (в`їзд Ващенківський, буд. 4, літ.У-1, м. Харків, 61125, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (Львівська пл., 8, м.Київ, 04053, ), ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 2000,00 грн. (дві тисячі гривень 00 копійок). Стягнути на користь Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (в`їзд Ващенківський, буд. 4, літ.У-1, м. Харків, 61125, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у Харківській області (вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057, ) судовий збір у розмірі 2881,50 грн. (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна гривня 50 копійок). Стягнути на користь Фірми "Рекорд" у формі товариства з обмеженою відповідальністю (в`їзд Ващенківський, буд. 4, літ.У-1, м. Харків, 61125, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (Львівська пл., 8, м.Київ, 04053, ), ) судовий збір у розмірі 2881,50 грн. (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна гривня 50 копійок). Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлений 15 серпня 2019 року.

Суддя Бідонько А.В.