Справа № 420/4431/19
Суддя: Кравченко М.М.
Дата ухвалення: 2019-08-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4431/19
УХВАЛА

15 серпня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Кравченко М.М., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2019 року № 537 в частині, поновлення на посаді, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2019 року № 537 в частині, поновлення на посаді.

В позовній заві ОСОБА_1 просить суд: визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП в Одеській області № 537 від 15.05.2019 року в частині призначення майора поліції ОСОБА_1 на посаду дільничого офіцера поліції сектору превенції Татарбунарського відділення поліції Арцизького відділу поліції ГУНП в Одеській області; поновити майора поліції ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області з 15.05.2019 року.

Одночасно з позовною заявою позивач звернувся до суду із заявою про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав, в якій просив щодо пропуску строку звернення до суду за захистом врахувати, що ОСОБА_1 після видання наказу ГУНП в Одеській області № 537 від 15.05.2019 року перебував на лікарняному, знаходився на стаціонарному лікуванні. Ставши до роботи, був задіяний у заходах охорони правопорядку за межами міста Одеси. Вказані обставини призвели до порушення строку звернення до адміністративного суду з позовом та змушують заявити клопотання перед судом про поновлення строку звернення до адміністративного суду за захистом своїх прав та законних інтересів.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ухвалою суду від 29.07.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2019 року № 537 в частині, поновлення на посаді було залишено без руху, а позивача повідомлено про необхідність у десятиденний строк з дня отримання ухвали від 29.07.2019 року усунути недоліки у позовній заяві та роз`яснено, що в разі не усунення недоліків позовна заява буде повернута позивачеві.

Підставою для залишення позовної заяви без руху був пропуск строку звернення до суду, оскільки вказані підстави для поновлення строку звернення до суду за захистом суд вважав неповажними, не підтверджені належними та допустимими доказами.

Згідно з ч.2 ст.169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Представник позивача зі змістом ухвали суду від 29.07.2019 року про залишення позовної заяви без руху ознайомився 02.08.2019 року.

06.08.2019 року через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду за захистом своїх прав.

В обґрунтування поданої заяви представник позивача зазначив, що позивач ознайомившись зі змістом наказу № 537 від 15.05.2019 року не одразу дізнався про порушення своїх прав, виходячи з того, що йому не роз`яснили підстави видання відповідного наказу. Про відсутність будь-яких підстав, що мають згідно з законодавством передувати виданню такого роду наказів, відсутність їх при виданні саме наказу ГУНП № 537 від 15.05.2019 року позивач дізнався лише після того, як ознайомився з доповідною запискою начальника ВПЗ ГУНП в Одеській області № 20/99, про яку йому стало відомо лише у липні 2019 року. На адвокатський запит офіційно та належним чином завірена копія вказаної доповідної отримана лише 23.07.2019 року. Тобто, з об`єктивних причин, пов`язаних із проблемами зі здоров`ям, не обізнаністю про порушення своїх прав, позивач не мав змоги підготувати та подати позов, сформувати власну правову позицію стосовно предмету позову.

Однак, суддя вважає вказані посилання представника позивача необґрунтованими та такими, що здійснені з невірним тлумачення норм КАС України.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з ч.3 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

З матеріалів справи вбачається, що наказом ГУНП в Одеській області № 537 від 15.05.2019 року ОСОБА_1 було переміщено згідно п.2 ч.1 ст.65 Закону України «Про національну поліцію» для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби, з посади оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Київського ВП в м. Одесі ГУНП в Одеській області на посаду дільничого офіцера поліції сектору превенції Татарбунарського відділення поліції Арцизького відділу поліції ГУНП в Одеській області.

За таких обставин, в даному випадку одразу після прийняття оскаржуваного наказу позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Однак, до суду з вказаним позовом позивач звернувся лише 24.07.2019 року.

Посилання представника позивача, як на підставу для поновлення строку звернення до суду, що ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 09.07.2019 року по 17.07.2019 року та був задіяний у заходах охорони правопорядку з 15.07.2019 року по 23.07.2019 року ніяким чином не спростовують факту пропуску встановленого КАС України місячного строку звернення до суду з позовом в даній категорії справ.

Таким чином, зазначені представником позивача підстави для поновлення строку звернення до суду суддя також вважає неповажними.

Суддя зазначає, що дотримання строків звернення до суду з позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту цих прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання цих строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс та інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Голдер проти Сполученого Королівства»).

Показовою в питанні застосування строку позовної давності в контексті ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є справа «Gradescolo S.R.L. проти Молдови». У цій справі Суд послався на прецедентне право щодо дотримання вимог стосовно допустимості застосування процесуального закону, як важливого аспекту права на справедливий судовий розгляд. Роль позовної давності має велике значення під час інтерпретації преамбули конвенції, відповідна частини якої проголошує верховенство закону, що є обов`язком для країн, які підписали Конвенцію. Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з ч.2 ст.123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, з сукупного аналізу матеріалів позовної заяви та з урахуванням встановлених законодавством приписів щодо строку звернення до суду вбачається, що позивач пропустив строк звернення до суду з позовом, а вказані підстави для поновлення строку є неповажними.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, суддя прийшов до висновку, що позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2019 року № 537 в частині, поновлення на посаді необхідно повернути позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ст.ст.122, 123, 169, 171, 243, 248 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправним та скасування наказу від 15.05.2019 року № 537 в частині, поновлення на посаді повернути позивачеві.

Порядок і строки оскарження ухвали визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Ухвала набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.256 КАС України.

Суддя М.М. Кравченко