Справа № 140/1934/19
Суддя: Волдінер Фелікс Арнольдович
Дата ухвалення: 2019-08-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2019 року ЛуцькСправа № 140/1934/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Волдінера Ф.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірута» до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гірута» (далі - ТзОВ «Гірута», позивач) звернулося з позовом до Волинської митниці ДФС (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019; № UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019.

Ухвалою судді від 25.06.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі, ухвалено розгляд справи проводити без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що згідно контрактом № 1HIR.TEX від 05.02.2019 ТзОВ «Гірута» було придбано у Компанії Tell-TexGmbH текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (SecondHand), зношений не більше ніж 25%: футболки, футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг.

З метою митного оформлення товару декларант подав до Волинської митниці ДФС митну декларацію № UA205090/2019/050171 від 15.04.2019, № UA205090/2019/055637 від 02.05.2019, № UA205090/2019/055638 від 02.05.2019, № UA205090/2019/058491 від 10.05.2019, № UA205090/2019/063233 від 20.05.2019, № UA205090/2019/064790 від 23.05.2019, № UA205090/2019/066651 від 28.05.2019, в яких було визначено митну вартість товару згідно інвойсів.

Проте, позивачу було безпідставно відмовлено у митному оформленні товару та прийнято наступні рішення про коригування митної вартості товару, якими застосовано 6 (резервний) метод визначення вартості товару:

№ UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019; № UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019.

Позивач вважає рішення про коригування митної вартості неправомірним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки на підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості товару та обраного методу її визначення було подано усі необхідні документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товару, включаючи інформацію щодо ціни товару, яка фактично була сплачена.

Таким чином позивач наголошує, що ним дотримані вимоги статті 53 Митного кодексу України, а відтак, просить визнати протиправним та скасувати вищезазначені рішення про коригування митної вартості товарів.

16.07.2019 представником відповідача подано до суду відзив на адміністративний позов, згідно якого відповідач позовні вимоги не визнає та просив відмовити у їх задоволенні. Зазначила, що декларантом ТзОВ «Гірута» за митними деклараціями № UA205090/2019/050171 від 15.04.2019, № UA205090/2019/055637 від 02.05.2019, № UA205090/2019/055638 від 02.05.2019, № UA205090/2019/058491 від 10.05.2019, № UA205090/2019/063233 від 20.05.2019, № UA205090/2019/064790 від 23.05.2019, № UA205090/2019/066651 від 28.05.2019 заявлено до митного оформлення товар: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (SecondHand), зношений не більше ніж 25%: футболки, футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг».

За результатами опрацювання поданих документів відбулося автоматичне спрацювання АСАУР «105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів» в частині можливого заниження митної вартості товарів. Наявні рішення про визначення митної вартості на подібні товари. Необхідно провести контроль правильності визначення митної вартості товарів. В зв'язку з цим, необхідно здійснити перевірку визначення митної вартості товарів відповідно до Митного кодексу України з урахуванням вимог наказу Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 № 689 «Про затвердження Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» ретельно опрацювати подані документи для оцінки наявності підстав для запиту додаткових документів відповідно до частини 3 та 4 ст.53 МК України. Оскільки, митна вартість товарів не може бути визнана у зв`язку з тим, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, декларанту запропоновано надати: висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними установами; митну декларацію країни відправлення; страхові документи, інші відомості, що містять відомості про вартість страхування; платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; інші додаткові наявні у позивача документи для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

До МД № UA205090/2019/050171 від 15.04.2019, № UA205090/2019/055637 від 02.05.2019, № UA205090/2019/055638 від 02.05.2019, № UA205090/2019/058491 від 10.05.2019, № UA205090/2019/063233 від 20.05.2019, № UA205090/2019/064790 від 23.05.2019, № UA205090/2019/066651 від 28.05.2019 декларантом не було надано вищезазначених документів, які б могли підтвердити вартість товару. За наступними МД декларантом направлено заяви щодо відсутності інших документів, що підтверджують митну вартість.

У зв`язку з неподанням декларантом документів згідно з переліком та неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, митну вартість товару було визначено за резервним методом згідно з статтею 64 МК України та на підставі цінової інформації ЄАІС: за МД №UA 209150/2019/7685 від 13.05.2019.

Вважає, що у відповідача були наявні підстави для прийняття рішень про коригування митної вартості товарів № UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019; № UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019.

Враховуючи вищевикладене, оскаржувані рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів є правомірними, обґрунтованими та винесеними відповідно до вимог чинного законодавства.

Одночасно з відзивом представник відповідача подав до суду клопотання, в якому просив здійснити розгляд справи з повідомленням сторін.

У відповіді на відзив від 30.07.2019 представник позивача зазначив, що жодних доказів недостовірності заявленої митної вартості митний орган як у своїх рішеннях про коригування митної вартості товарів так і у відзиві не навів. Спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять відомостей про наявність розбіжностей та недоліків у поданих декларантом документах, а також відомостей про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення.

Відповідач не надав доказів того, що документи подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів в достовірності наданої інформації. У даному випадку при митному оформленні товару позивачем разом з митними деклараціями на підтвердження заявленої митної вартості товарів були надані митному органу інвойси, які частиною другою статті 53 МК України віднесено до документів що підтверджують митну вартість товарів, а відтак доводи відповідача щодо неможливості визначення митної вартості імпортованих товарів за ціною договору є безпідставними. Крім того, відповідачем не доведено того, що товар заявлений у МД № UA 209150/2019/6165 від 15.04.2019 та МД № UA 209150/2019/7685 від 13.05.2019, на які останній посилається, дійсно був ввезений до України, що митна вартість за такими митними деклараціями не була скоригована, що рішення про коригування (якщо воно приймалось) не було оскаржено до суду та ним скасовано.

Щодо твердження відповідача про те, що ТзОВ «Гірута» не було надано платіжних документів, з яких можна було встановити вартість товару то позивач вказує, що платіжні документи не підтверджують вартість товару, а лише свідчать про оплату такого товару. Позивачем надано до відповіді на відзив платіжні документи про оплату вказаного товару.

Проаналізувавши клопотання представника відповідача про здійснення розгляду справи з повідомленням сторін суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів частин п`ятої та шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частиною шостою статті 12 КАС України визначено перелік справ незначної складності. Відповідно до пункту 10 вказаної норми справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною четвертою статті 257 КАС України встановлено перелік категорій справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження. Дана адміністративна справа не підпадає під вказаний перелік.

Таким чином, з огляду на характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, дана адміністративна справа є справою незначної складності, а тому, беручи до уваги, що відповідачем було надано суду та позивачу відзив на адміністративний позов, суд не вбачав підстав для розгляду справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, які беруть участь у справі.

Дослідивши письмові докази, а також пояснення, викладені учасниками справи у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що для митного оформлення товарів: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (Second Hand), зношений не більше ніж на 25%: футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг», декларантом ТзОВ «Гірута» на Волинську митницю ДФС було подано наступні МД та комплекти документів до них, а саме:

МД № UA205090/2019/050171 від 15.04.2019 на загальну суму 13 433,92 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 10.04.2019; інвойс № 800393 від 10.04.2019 на суму 13 433,92 EUR; автотранспортну накладну б/н від 10.04.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669391 від 11.04.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-4 від 15.04.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/055637 від 02.05.2019 на загальну суму 13 183,88 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 24.04.2019; інвойс № 800445 від 24.04.2019 на суму 13 183,88 EUR; автотранспортну накладну б/н від 24.04.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669362 від 24.04.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-5 від 02.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/055638 від 02.05.2019 на загальну суму 15 489,56 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 26.04.2019; інвойс № 800459 від 26.04.2019 на суму 15 489,56 EUR; автотранспортну накладну б/н від 26.04.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669403 від 27.04.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-6 від 02.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/058491 від 10.05.2019 на загальну суму 11 553,68 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 07.05.2019; інвойс № 800497 від 07.05.2019 на суму 11 553,68 EUR; автотранспортну накладну б/н від 07.05.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669498 від 07.05.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару б/н від 10.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД № UA205090/2019/063233 від 20.05.2019 на загальну суму 14 104,28 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 17.05.2019; інвойс № 800557 від 17.05.2019 на суму 14 104,28 EUR; автотранспортну накладну б/н від 17.05.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669148 від 17.05.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-7 від 20.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД UA205090/2019/064790 від 23.05.2019 на загальну суму 11 491,28 EUR, згідно якої ціна Товару № 1 становить 10 572,4476 EUR, Товару № 2 - 918,8324 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 17.05.2019; інвойс № 800558 від 17.05.2019 на суму 11 491,28 EUR; автотранспортну накладну б/н від 17.05.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669150 від 17.05.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-9 від 23.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019;

МД UA205090/2019/066651 від 28.05.2019 на загальну суму 14 089,12 EUR, згідно якої ціна Товару № 1 становить 12 961,9904 EUR, Товару № 2 - 1127,1296 EUR. До МД додано наступні підтверджуючі документи: сертифікат якості від 23.05.2019; інвойс № 800593 від 23.05.2019 на суму 14 089,12 EUR; автотранспортну накладну б/н від 23.05.2019; сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.l № J.0669456 від 23.05.2019; документ, що підтверджує вартість перевезення товару № U133-10 від 28.05.2019; контракт від 05.02.2019 № 1HIR.TEX; заява декларанта або уповноваженої ним особи, в вигляді внесення коду до митної декларації, про те, що товари, що включені до Зеленого переліку відходів № 7/981-19 від 12.02.2019.

Вказаний товар отримано ТзОВ «Гірута» згідно контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019, укладеного між компанією Компанії Tell-TexGmbH (продавець) та ТзОВ «Гірута» (покупець) (а.с. 12-14).

Згідно з пунктом 4 контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019 ціна товару визначаються в Євро (EUR) та зазначається в інвойсі. Загальна вартість контракту складає суму вартості всіх інвойсів виставлених та оплачених в межах дії даного договору.

Як слідує із графи 43 електронних митних декларацій № UA205090/2019/050171 від 15.04.2019, № UA205090/2019/055637 від 02.05.2019, № UA205090/2019/055638 від 02.05.2019, № UA205090/2019/058491 від 10.05.2019, № UA205090/2019/063233 від 20.05.2019, № UA205090/2019/064790 від 23.05.2019, № UA205090/2019/066651 від 28.05.2019, поданих декларантом для митного оформлення, товари: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (Second Hand), зношений не більше ніж на 25%: футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг» були задекларовані за 1 (основним) методом, тобто за ціною контракту.

Вважаючи, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, посадовою особою митного органу декларанту було направлено письмові вимоги та запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості по всіх вищевказаних митних деклараціях, а саме: висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними установами; митну декларацію країни відправлення; страхові документи, інші відомості, що містять відомості про вартість страхування; платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; інші додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

Декларантом ТзОВ «Гірута» було надіслано листи від 16.04.2019 № 16/01, від 02.05.2019 № 02/05, від 10.05.2019 № 10/05, від 21.05.2019 № 21/05, від 28.05.2019 № 28/05, в яких декларант просив прийняти рішення про коригування митної вартості товарів без врахування 10-ти денного терміну, по причині відсутності інших документів, що підтверджують митну вартість партії товарів.

У зв`язку з ненаданням декларантом документів згідно переліку, вказаного у вимозі, Волинською митницею ДФС по наданих позивачем до митного оформлення митних деклараціях прийнято наступні рішення про коригування митної вартості товару:

№ UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019 на суму 21 921,90 EUR; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019 на суму 21 797,70 EUR; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019 на суму 21 046,94 EUR; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019 на суму 18 974,40 EUR; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019 на суму 23 242,20 EUR;

№ UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019 (по МД UA205090/2019/064790 від 23.05.2019) на загальну суму 18 911,09 EUR, згідно з графою 30 якого митним органом було визначено митну вартість Товару № 1 у розмірі 17 398,98 EUR, Товару № 2 у розмірі 1512,11 EUR; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019 (по МД UA205090/2019/066651 від 28.05.2019) на загальну суму 23 148,00 EUR, згідно з графою 30 якого митним органом було визначено митну вартість Товару № 1 у розмірі 21 296,16 EUR, Товару № 2 у розмірі 1851,84 EUR.

У графі 33 вищевказаних рішень про коригування митної вартості товару було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана за ціною договору у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом.

Декларанту запропоновано надати на протязі 10 робочих днів наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості згідно статей 53-54 МК України: висновки про якісні та вартісні характеристики оцінюваного товару, підготовлені спеціалізованими експертними установами; митну декларацію країни відправлення; страхові документи, інші відомості, що містять відомості про вартість страхування; платіжні та бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару; інші додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару (за бажанням).

Декларант не надав інші документи, які б могли підтвердити вартість даного товару по причині їх відсутності, про що митний орган повідомлено листами від від 16.04.2019 № 16/01, від 02.05.2019 № 02/05, від 10.05.2019 № 10/05, від 21.05.2019 № 21/05, від 28.05.2019 № 28/05.

В оскаржуваних рішеннях зазначено, що у зв`язку з неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 МК України) та методу 2б (стаття 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (стаття 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта, митну вартість товару 1 визначено за резервним методом згідно із статтею 64 МК України на підставі цінової інформації ЄАІС: МД №UA 209150/2019/6165 від 15.04.2019 - рівень митної вартості товару становить 1,4411 доларів США /кг; МД №UA 209150/2019/7685 від 13.05.2019 - рівень митної вартості товару становить 1,4401 доларів США /кг

Не погоджуючись з рішеннями про коригування митної вартості товару № UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019; № UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019 позивач звернувся з даним позовом до суду.

Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 49 МК України від 13.03.2012 № 4495-VI (з наступними змінами та доповненнями) визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Як передбачено частинами другою третьою статті 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Частинами першою третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п'ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Системний аналіз вказаних положень МК України дає підстави дійти таких висновків.

На виконання такого принципу державної митної справи, як принцип додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб, орган доходів і зборів повинен обґрунтувати причини витребування додаткових документів у разі, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів.

Всупереч вищевикладеному, жодних доказів недостовірності заявленої митної вартості митний орган в рішеннях про коригування митної вартості товарів не навів. Спірні рішення про коригування митної вартості товарів не містять відомостей про наявність розбіжностей чи недоліків у поданих декларантом документах, а також відомостей про конкретні факти чи обставини, встановлені під час митного оформлення. Відповідач обмежився лише формулюванням про те, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом, не вказавши при цьому, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими.

У рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів. Орган доходів і зборів зобов`язаний навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.

Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.

Відтак, оскаржувані рішення не містять числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товару, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішень про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у них відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої відповідачем, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Зважаючи на встановлені обставини справи та досліджені під час судового розгляду докази, суд дійшов висновку, що відповідач безпідставно відмовив позивачу у визнанні заявленої митної вартості товару за ціною договору з огляду на наступне.

Як встановлено судом, позивач здійснював імпорт товару на підставі контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019, укладеного між компанією Tell-TexGmbH (продавець) і ТзОВ «Гірута» (покупець).

Пунктом 4 контракту № 1HIR.TEX від 05.02.2019 ціна товару визначаються в Євро (EUR) та зазначається в інвойсі. Загальна вартість контракту складає суму вартості всіх інвойсів виставлених та оплачених в межах дії даного договору.

Таким чином, позивачем надавалась відповідачу вичерпна інформація від продавця (постачальника) товару щодо цін на даний товар.

Враховуючи вищевикладені обставини справи та норми чинного законодавства, суд дійшов висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів.

Одночасно суд звертає увагу на те, що застосуванню другорядних методів повинна передувати процедура консультацій між митним органом та декларантом відповідно до положень статей 59, 60 МК України. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Разом з тим, попри формальну вказівку в оскаржуваних рішеннях про проведення таких консультацій, митним органом не надано належних доказів про проведення процедури консультацій з декларантом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів, а лише надіслано декларанту в електронному вигляді повідомлення-вимоги про надання додаткових документів, та в подальшому прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.

Митний орган має право самостійно визначити митну вартість товарів, однак, це повинно відбуватись із дотриманням вимог чинного законодавства, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, з врахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Докази досліджені судом, не вказують на підтвердження позиції Волинської митниці ДФС щодо необхідності застосування резервного методу визначення вартості товарів та спростування можливості застосування основного методу. Обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, відповідачем не наведено, та інших обставин, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено. Тому з огляду на приписи частини другої статті 77 КАС України рішення у спорі належить прийняти на користь позивача, а не владного суб'єкта.

На переконання суду, подані позивачем до митного оформлення документи є достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товару: «текстильні вироби: одяг, що використовувався несортований (SecondHand), зношений не більше ніж 25%: футболки, футболки, сорочки, блузки, штани, шкарпетки, верхній одяг, куртки, светри, джинсовий одяг, верхній зимовий одяг», а відповідач належними та допустимими доказами не довів неправильність заявленої митної вартості, відтак, оскаржувані рішення Волинської митниці ДФС підлягають визнанню протиправними та скасуванню, а позовні вимоги до задоволення.

Відповідно до статті 244 КАС України суд під час ухвалення рішення вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.

Як визначено частинами першою статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов'язані зі сплатою судового збору, у сумі 3351,75 грн., що підтверджуються платіжним дорученням від 14.06.2019 № 103 (а. с. 2).

Керуючись статтями 139, 243, 245, 246, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України та на підставі Митного кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA205110/2019/000407/2 від 16.04.2019; № UA205110/2019/000451/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000452/2 від 02.05.2019; № UA205110/2019/000465/2 від 10.05.2019; № UA205110/2019/000491/2 від 21.05.2019; № UA205110/2019/000495/2 від 23.05.2019; № UA205110/2019/000503/2 від 28.05.2019.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Гірута» (43006, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Вахтангова, будинок 16, ) за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці ДФС (44350, Волинська область, Любомльський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, ) судові витрати у сумі 3351 (три тисячі триста п'ятдесят одну) гривню 75 копійок.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255, 295 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ф. А. Волдінер