Справа № 320/4473/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

19 серпня 2019 року Справа № 320/4473/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у м. Києві позовну заяву ОСОБА_1 до Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святошинського району Київської області про визнання неправомірною бездіяльності та скасування рішення суб`єкта владних повноважень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернуась ОСОБА_1 з позовом до Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святошинського району Київської області, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Тарасівської сільської виборчої комісії Києво- Святошинського району Київської області щодо не призначення засідання сільської виборчої комісії та винесення на обговорення та голосування у порядку денному питання про скасування постанови Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святогцинського району Київської області від 15 липня 2019 року №1 від 15.07.2019 «Про призначення проміжних місцевих виборів депутатів Тарасівської сільської ради Києво-Святогиинського району Київської області в одномандатному виборчому окрузі № 6»;

- визнати протиправною та скасувати постанову Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святогцинського району Київської області № 1 від 20 липня 2019 року «Про початок виборчого процесу проміжних виборів по одномандатному виборчому округу № 6».

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з приписами статті 1 Закону України "Про місцеві вибори", організація і порядок проведення виборів депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних, районних, міських, районних у містах, сільських, селищних рад, сільських, селищних, міських голів та старост (далі - місцеві вибори) регулюються Конституцією України, цим та іншими законами України, а також прийнятими відповідно до них іншими актами законодавства.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Частиною 6 статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Вказана норма є спеціальною по відношенню до статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, яка визначає строк звернення до адміністративного суду, та чітко визначає початок обчислення строку звернення до суду - день прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Частинами 1-3 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Суд наголошує на тому, що відповідно до частини п`ятої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Вищий адміністративний суд України у пункті 8.1.1 постанови Пленуму «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом» від 01.11.2013 № 15 зазначив, що важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з`ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб`єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Таким чином, вирішальним для встановлення моменту початку перебігу строку на звернення до суду у справах щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, членів комісії є саме дата прийняття рішення, вчинення дії та допущення бездіяльності.

Строки подання позовних заяв щодо виборчих спорів є абсолютними і їх не може бути поновлено (ч. 5 ст. 179 Кодексу адміністративного судочинства України), в тому числі незалежно від того, коли позивач дізнався про прийняття рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності (п.8.1.2 вказаної Постанови Пленуму).

Пунктом 9 постанови Пленуму від 01.11.2013 № 15 зазначено, що позовна заява у спорах, пов`язаних з виборчим процесом, залишається без розгляду, якщо позивач пропустив строк звернення до суду.

У разі пропущення строку звернення до суду позовні заяви у спорах, пов`язаних з виборчим процесом, залишаються судами без розгляду на будь-якій стадії проходження справи в суді: відкриття провадження, в ході підготовчого провадження чи судового розгляду справи (ч. 2 ст. 100 Кодексу адміністративного судочинства України).

При цьому суд звертає увагу, що зміст правових норм, передбачених частиною 5 статті 179 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції до 15.12.2017, та частиною 5 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції після 15.12.2017 щодо строку подання позовних заяв у виборчих справах та залишення без розгляду позовних заяв, поданих після закінчення цих строків, є абсолютно аналогічним, тому положення Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом» від 01.11.2013 № 15 можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

До того ж, аналогічного правового висновку щодо обчислення строку на звернення до суду із позовом про вирішення виборчого спору дійшов Верховний Суд у своїй ухвалі від 14.08.2019 у справі №9901/449/19.

У цьому контексті, судом встановлено, що позивачем оскаржується протиправна бездіяльність, допущена відповідачем з 19.07.2019 (невиконання рішення Київського окружного адміністративного суду) та рішення відповідача від 20.07.2019 №1 «Про початок виборчого процесу проміжних виборів по одномандатному виборчому округу № 6».

При цьому, позивач звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовною заявою 19.08.2019, тобто з пропуском п`ятиденного строку, передбаченого частиною шостою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України.

У той же час, обґрунтовуючи строк звернення до суду, позивач посилається на частину другу статті 99 КАС України (стару редакцію КАС України, яка регулювала загальний строк на звернення до суду) та на ту обставину, що про оскаржуване рішення вона дізналась лише 09.08.2019.

Суд зазначає, що з огляду на те, що позовна заява ОСОБА_1 надійшла до Київського окружного адміністративного суду 19.08.2019, тобто з пропуском строку, встановленого статтею 273 Кодексу адміністративного судочинства України, і цей строк не підлягає поновленню, така позовна заява, відповідно до положень частини п`ятої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України, підлягає залишенню без розгляду.

Суд вважає за необхідне зауважити також те, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого, суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановляння нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, суд зауважує, що це головна відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

За таких обставин, суд зазначає, що позовна заява ОСОБА_1 до Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святошинського району Київської області про визнання неправомірною бездіяльності та скасування рішення суб`єкта владних повноважень, підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись статтями 169, 171, 243, 248, 273, 277 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Тарасівської сільської виборчої комісії Києво-Святошинського району Київської області про визнання неправомірною бездіяльності та скасування рішення суб`єкта владних повноважень, - залишити без розгляду.

Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду у дводенний строк.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.