Справа № 320/4447/19
Суддя: Журавель В.О.
Дата ухвалення: 2019-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 серпня 2019 року м. Київ № 320/4447/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Журавель В.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Прокуратура Київської області, ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

15 серпня 2019 р. до Київського окружного адміністративного суду звернулися ОСОБА_1 , ОСОБА_2 з позовом до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Прокуратура Київської області, ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішень.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як убачається з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 просять суд: визнати протиправним та скасувати рішення Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області № 10 від 27 травня 2016 року «Про надання дозволу на зміну цільового призначення земельної ділянки гр. ОСОБА_3 » та рішення Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, № 34 від 30 червня 2016 року «Про розгляд та затвердження проекту землеустрою ОСОБА_3 щодо зміни цільового призначення земельної ділянки, яка знаходиться в АДРЕСА_1 ».

Разом з тим, 15 серпня 2019 р. ОСОБА_1 , ОСОБА_2 подано заяву про визнання причин пропуску строку для звернення до суду поважними та поновлення строку звернення до суду. Вказана заява обґрунтована тим, що про оскаржені рішення їм стало відомо лише з постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2019 р. у адміністративній справі № 810/4955/18.

Проте, суд зазначає, що факт прийняття спірного рішення за наслідками голосування відбувся 27.05.2016, про що заявникам було достовірно відомо ще у 2016 р. З урахуванням цього посилання на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 4 червня 2019 р. у адміністративній справі № 810/4955/18 є недостатнім для поновлення строку звернення до суду. У позовній заяві ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не заперечується той факт, що їм було відомо про оскаржувані рішення ще в 2016 р. так як вони було розміщені на офіційному сайті Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області (для ознайомлення громадян).

Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було відомо про оскаржувані рішення ще в 2016 р., але до суду з даним адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 звернулися 15 серпня 2019 р., тобто більше ніж через 3 роки, а отже, з пропуском 6-ти місячного строку звернення до суду.

Суддя зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Суд зазначає, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13 грудня 2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 20 грудня 2018 року у справі №357/6560/17.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суддя зазначає, що з матеріалів позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було пропущено 6-ти місячний строк звернення до суду.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень.).

Як убачається з позовної заяви, вона містить 2 вимоги немайнового характеру, а саме: "1) Визнати протиправним та скасувати рішення Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області № 10 від 27 травня 2016 року «Про надання дозволу на зміну цільового призначення земельної ділянки гр. ОСОБА_3 »; 2) Визнати протиправним та скасувати рішення Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області № 34 від 30 червня 2016 року «Про розгляд та затвердження проекту землеустрою ОСОБА_3 щодо зміни цільового призначення земельної ділянки, яка знаходиться в АДРЕСА_1 .

Відповідно до вимог п. 2 ч. 7 ст. 6 Закону № 3674-VI встановлено, що у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

На підтвердження сплати судового збору ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було долучено до матеріалів справи копію квитанції про сплату судового збору. Так, ОСОБА_1 долучено квитанцію № 21 від 14 серпня 2019, якою сплачено судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп., а ОСОБА_2 долучено квитанцію № 20 від 14 серпня 2019, якою сплачено судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп.

Суддя зазначає, що судовий збір сплачено не в повному обсязі. Так, за звернення до суду ОСОБА_1 та ОСОБА_2 потрібно було долучити квитанції про сплату судового збору у розмірі 1536 грн. 80 коп. (кожному) (а саме: 2 вимоги немайнового харектеру х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб = 1536 грн. 80 коп. (для ОСОБА_1 ) + 2 вимоги немайнового характеру х 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб = 1536 грн. 80 коп. (для ОСОБА_2 )).

Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 необхідно доплатити судовий збір у розмірі 768 грн. 40 коп. (кожному).

Зазначена вище обставина вказує на невідповідність позовної заяви вимогам ст. 160-161 КАС України.

Згідно з вимогами ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- письмових пояснень, документів на підтвердження та обґрунтування поважності причин пропуску ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строку звернення до суду;

- оригінал квитанції про сплату судового збору ОСОБА_1 на суму 768 грн. 40 коп.;

- оригінал квитанції про сплату судового збору ОСОБА_2 на суму 768 грн. 40 коп.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 171 КАС України, суддя,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_2 до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Прокуратура Київської області, ОСОБА_3 , про визнання протиправним та скасування рішень, - залишити без руху.

Установити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Журавель В.О.