Справа № 520/7247/19
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2019-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

12.08.2019 справа № 520/7247/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мар`єнко Л.М.,

при секретарі судового засідання - Говтві Д.В.,

за участю: представника позивача - Голинського О.О.,

представників відповідача - Пілюшенко Ю.М., Овчарової І.М.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "УКРГАЗВИДОБУТОК" до Мереф`янської міської ради про визнання протиправним та нечинним рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "УКРГАЗВИДОБУТОК" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Мереф`янської міської ради , в якому просить суд визнати протиправним та нечинним рішення Мереф`янської міської ради від 26 червня 2019 року «Про заборону проведення сейсморозвідувальних робіт та видобування газу природного вільного, конденсату, нафти, газу природного розчиненого у нафті, газу сланцевих товщ, газу центрально-басейного типу на території Мереф`янської міської ради».

Від голови Мереф`янської міської ради - Сітова В.І. через канцелярію суду надійшли клопотання про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Громадську організацію "Слобожанці за краще життя" та депутата Мереф`янської міської ради ОСОБА_2

Також через канцелярію суду від ОСОБА_3 , через представника ОСОБА_4 , надійшло клопотання про вступ у справу в якості третьої особи ОСОБА_3 .

Судом поставлено на обговорення клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Громадську організацію "Слобожанці за краще життя" та депутата Мереф`янської міської ради ОСОБА_2., а також поставлено на обговорення клопотання про вступ у справу в якості третьої особи ОСОБА_3 .

В підготовчому засіданні представники відповідача підтримали заявлене клопотання про залучення вказаних третіх осіб, просили клопотання задовольнити, а також не заперечували проти задоволення клопотання про вступ у справу в якості третьої особи ОСОБА_3 .

Представник позивача в підготовчому засіданні заперечував проти задоволення вказаних клопотань про залучення третіх осіб та про вступ у справу в якості третьої особи ОСОБА_3 .

Вислухавши думки представників сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи, судом встановлено.

Згідно ч. 2 ст. 49 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Суд зазначає, що предметом розгляду справи є правомірність рішення Мереф`янської міської ради від 26 червня 2019 року «Про заборону проведення сейсморозвідувальних робіт та видобування газу природного вільного, конденсату, нафти, газу природного розчиненого у нафті, газу сланцевих товщ, газу центрально-басейного типу на території Мереф`янської міської ради».

В обґрунтування клопотання про вступ у справу в якості третьої особи ОСОБА_3 зазначено, що вона є членом територіальної громади Мереф`янської міської ради, відтак, рішення у справі може вплинути на її права та інтереси.

Враховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_3 надано докази її реєстрації на території Мереф`янської міської ради, суд дійшов висновку про те, що рішення у справі може вплинути на права ОСОБА_3 , через що суд вважає за необхідне залучити вказану особу до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Щодо клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Громадську організацію "Слобожанці за краще життя", суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів клопотання про залучення третьою особою, Громадська організація "Слобожанці за краще життя" утворена без статусу юридичної особи.

Громадська організація "Слобожанці за краще життя" легалізована через подання письмового повідомлення про утворення, що підтверджується листом Харківського районного управління юстиції Харківської області від 09.12.2010 №713.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про громадські об`єднання", громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів. Громадське об`єднання (громадська організація або громадська спілка) може здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи або без такого статусу.

Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Відповідно до ч. 3 ст. 43 КАС України, здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їхнім посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

Статтею 21 Закону України "Про громадські об`єднання" визначені права громадських об`єднань.

Частиною 1 ст. 21 цього Закону передбачено, що для здійснення своєї мети (цілей) громадське об`єднання має право: 1) вільно поширювати інформацію про свою діяльність, пропагувати свою мету (цілі); 2) звертатися у порядку, визначеному законом, до органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб з пропозиціями (зауваженнями), заявами (клопотаннями), скаргами; 3) одержувати у порядку, визначеному законом, публічну інформацію, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації; 4) брати участь у порядку, визначеному законодавством, у розробленні проектів нормативно-правових актів, що видаються органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування і стосуються сфери діяльності громадського об`єднання та важливих питань державного і суспільного життя; 5) проводити мирні зібрання; 6) здійснювати інші права, не заборонені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 21 цього Закону, додатково визначені права громадських об`єднань зі статусом юридичної особи: 1) бути учасником цивільно-правових відносин, набувати майнові і немайнові права відповідно до законодавства; 2) здійснювати відповідно до закону підприємницьку діяльність безпосередньо, якщо це передбачено статутом громадського об`єднання, або через створені в порядку, передбаченому законом, юридичні особи (товариства, підприємства), якщо така діяльність відповідає меті (цілям) громадського об`єднання та сприяє її досягненню. Відомості про здійснення підприємницької діяльності громадським об`єднанням включаються до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 3) засновувати з метою досягнення своєї статутної мети (цілей) засоби масової інформації; 4) брати участь у здійсненні державної регуляторної політики відповідно до Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності"; 5) брати участь у порядку, визначеному законодавством, у роботі консультативних, дорадчих та інших допоміжних органів, що утворюються органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування для проведення консультацій з громадськими об`єднаннями та підготовки рекомендацій з питань, що стосуються сфери їхньої діяльності.

Зазначений перелік прав громадських об`єднань є виключним.

Таким чином, громадські організації, які утворені без статусу юридичної особи, взагалі не можуть бути учасником цивільно-правових відносин та набувати майнові і немайнові права відповідно до законодавства, оскільки таке право закріплено виключно за громадськими організаціями, що мають статус юридичної особи.

Відтак, законодавець, декларуючи наявність у громадських об`єднань - не юридичних осіб права на захист у матеріально-правовому розумінні, не надає їм права на захист у процесуальному розумінні.

Вказаний висновок суду відповідає позиції Конституційного Суду України, висловленій у Рішенні від 28.11.2013 року № 12-рп у справі за конституційним зверненням асоціації "Дім авторів музики в Україні" щодо офіційного тлумачення положень пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" у взаємозв`язку з положеннями пункту "г" частини першої статті 49 Закону України "Про авторське право і суміжні права", у якому, зокрема, зазначено, що "громадська організація може захищати в суді особисті немайнові та майнові права як своїх членів, так і права та охоронювані законом інтереси інших осіб, які звернулися до неї за таким захистом, лише у випадках, якщо таке повноваження передбачено у її статутних документах та якщо відповідний закон визначає право громадської організації звертатися до суду за захистом прав та інтересів інших осіб".

З огляду на викладене, відсутні правові підстави для задоволення клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Громадську організацію "Слобожанці за краще життя".

Крім того, суд зазначає, що голова ГО "Слобожанці за краще життя" ОСОБА_3 , звертаючись до Мерефянської МР за заявою, просила залучити саме її як голову ГО "Слобожанці за краще життя" до участі у справі. При цьому судом вже вирішено питання про залучення ОСОБА_3 до участі в якості третьої особи , яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Щодо клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - депутата Мереф`янської міської ради ОСОБА_2., суд зазначає наступне.

В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача зазначив, що 08.08.2019 до Мереф`янської міської ради надійшла заява депутата міської ради ОСОБА_2., як представника інтересів територіальної громади, виборців свого округу, який зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини-виборців свого округу, виконувати їх доручення в межах наданих повноважень з проханням залучити його як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

Правовий статус депутата місцевої ради як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого органу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності визначені та встановлені Конституцією України, Законом № 280-97/ВР та Законом України від 11 липня 2002 року № 93-IV «Про статус депутатів місцевих рад».

Відповідно до положень зазначених законів депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю.

Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.

Отже, можна дійти висновку, що депутат ради законодавчо не наділений правом здійснювати представництво інтересів територіальної громади в судах. Нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу як на прийняття рішень органом місцевого самоврядування, так і на життя мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 817/2297/14.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, виходячи зі змісту позовних вимог, відсутні підстави вважати, що рішення у справі про визнання протиправними та скасування рішення відповідача може вплинути на права депутата міської ради.

З огляду на викладене, у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляються самостійних вимог на предмет спору: Громадську організацію "Слобожанці за краще життя" та депутата Мереф`янської міської ради ОСОБА_2., належить відмовити.

Керуючись положеннями статей 49, 243, 244 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

1. Клопотання ОСОБА_3 про вступ у справу в якості третьої особи - задовольнити.

2. Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_3 ( АДРЕСА_1 ).

3. У задоволенні клопотання представника відповідача про залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляються самостійних вимог на предмет спору: Громадську організацію "Слобожанці за краще життя" та депутата Мереф`янської міської ради ОСОБА_2. - відмовити.

4. Роз`яснити третій особі ОСОБА_3 , що вона має право подати письмові пояснення щодо позову або відзиву, дотримуючись вимог ст. 165 КАС України, у строк до 27.08.2019.

5. У зв`язку з залученням третьої особи, а також наданням часу відповідачу подати додаткові докази, відкласти підготовче засідання на 09.09.2019 о 15:30 год.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 15 серпня 2019 року.

Суддя Мар`єнко Л.М.