Справа № 520/1309/19
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2019 р.Справа № 520/1309/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання Олійник А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Комунального підприємства "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2019, головуючий суддя І інстанції: Горшкова О.О., м. Харків, повний текст складено 23.04.19 по справі № 520/1309/19 за позовом Комунального підприємства "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області до Державної екологічної інспекції у Харківській області про визнання протиправним та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати протиправним та скасувати пункт 8 припису від 22.11.2018 року № 2/4-09, виданий Державною екологічною інспекцією у Харківській області, відповідно до якого зобов`язано КП "Буди водоканал" на виконання ч.1 ст. 19 КУпН отримати спеціальний дозвіл на користування надрами (7 свердловин).

В обґрунтування позовних вимог, представник позивача вказав, що КП «Буди водоканал Будянської селищної ради Харківського району Харківської області» самовільно надрами не користувався, оскільки основним видом діяльності є водопостачання населенню, підприємствам та установам селища Буди Харківської області. Представник позивача вважає, що КП «Буди водоканал» позбавлено необхідності отримання дозволу на користування надрами, оскільки, по-перше, позивач має дозвіл на спеціальне водокористування, а по-друге свердловини на забір води передані позивачу Будянською селищною радою Харківського району Харківської області на праві господарського відання. Тобто, позивач вважає, що при передачі Будянською селищною радою Харківського району Харківської області свердловини в господарське відання КП «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області , останньому також було передано і частину земної поверхні (земельної ділянки), як складової частини свердловини. Також, на думку позивача, відповідачем зроблено необґрунтовані висновки щодо перевищення позивачем видобування води зі свердловин у обсязі більше 300 м.3 на добу, оскільки позивач не має таких технічних можливостей щодо видобутку таких об`ємів води з кожної зі свердловин. Позивач звернув увагу суду, що на момент перевірки у КП «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області працювали лише 5 свердловин, а 2 були списані за рішення селищної ради. З огляду на вищезазначене, представник позивача просив задовольнити позовні вимоги.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 року адміністративний позов задоволено.

Скасовано пункт 8 припису Державної екологічної інспекції у Харківській області від 22.11.2018 року № 92/04-09 щодо необхідності отримання дозволу на користування надрами щодо свердловини № 1 (вул. Б. Хмельницького, 1) та свердловини № 15 (вул. Островського № 4).

В задоволення решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь Комунального підприємства "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області (вул. Островського, буд. 4, смт. Буди, Харківський район, Харківська область, 62456, ) сплачену суму судового збору у розмірі 548 (п`ятсот сорок вісім) грн. 86 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції у Харківській області (пл. Свободи, буд. 5, Держпром, 1 під`їзд, 2 поверх, м. Харків,61022, )

Позивач, не погодившись із судовим рішенням в частині відмови у задоволенні позову, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 року у частині відмови у задоволенні позову та прийняти в цій частині нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Рішення в частині задоволення позовних вимог сторонами не оскаржується.

Відповідач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Заслухавши суддю-доповідача, заслухавши представників сторін, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що на підставі повідомлення про проведення перевірки від 11.10.2018 року № 4011/01-22/04-09, наказу на проведення перевірки від 02.11.2018 року № 886/01-04, направлення на проведення планової перевірки, у період з 05 листопада 2018 року по 16 листопада 2018 року Державною екологічною інспекцією у Харківській області на підставі статті 20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природнього середовища", статтей 4, 5, 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності Комунального підприємства "БУДИ Водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, яке здійснює діяльність по забору, очищенню та водопостачанню води населенню смт. Буди.

За результатами даної перевірки Державною екологічною інспекцією у Харківській області складено акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами № 886/01-04/04-09 від 16 листопада 2018 року, який підписаний директором Комунального підприємства "БУДИ Водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області без зауважень.

На підставі вищезазначеного акту перевірки, Державною екологічною інспекцією у Харківській області сформовано припис від 22.11.2018 року № 92/04-09.

Так, позивач, звертаючись до суду із даним позовом, вважає, що суб`єктом владних повноважень неправомірно інкриміновано Комунальному підприємству "БУДИ Водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області порушення ч. 1 ст. 19 КУпН, зокрема щодо необхідності отримання спеціального дозволу на користування надрами з 7 свердловин, що зафіксовано в п. 8 припису від 22.11.2018 року № 92/04-09.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої виходив з того, що КП «Буди водоканалБудянської селищної ради Харківського району Харківської області» не є землевласником та землекористувачем земельної ділянки під свердловинами 8,7, 9, 13, 2 с. Буди Харківського району Харківської області, а відтак отримання позивачем спеціального дозволу на користування надрами є обов`язковим.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що метою діяльності Комунального підприємства «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області є задоволення потреб у послугах водопостачання та водовідведення, які надаються населенню селища Буди Харківського району, а також державним, комунальним, громадським організаціям, а також установам та приватним підприємствам, що узгоджується зі статутом Комунального підприємства «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області від 13.02.2012 року, затвердженого рішенням XIV сесії VI скликання Будянської селищної ради (т.1 а.с. 244-250б).

Рішенням ХІІ сесії VI скликання Будянської селищної ради Харківського району Харківської області від 23.12.2011 року передано з балансу Будянської селищної ради на баланс Комунального підприємства «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області комунальне майно селищної ради - об`єкти водопровідного господарства артезіанські свердловини (№ 1, 2, 7, 8, 9, 13, 15) з відповідним обладнанням, агрегатами, насосами, а також мережі водопостачання та водонапірні башти згідно акту прийому передачі основних засобів (т.1 а.с. 18-19).

Згідно Ліцензії серії АВ № 582521, яка видана Комунальному підприємству «Буди водоканал» Будянської селищної ради Харківського району Харківської області на підставі рішення про видачу ліцензії від 23.02.2012 року № 95, підприємство має право проводити централізоване водопостачання та водовідведення. Строк дії ліцензії з 23.02.2012 року по 23.02.2017 року (т. 1 а.с. 196).

Спеціальне водокористування в частині забору води з водних об`єктів (артезіанські свердловин) здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування від 23 травня 2018 року за № 321/ХР/49д-18, виданого Державним агентством водних ресурсів України із строком дії до 25 квітня 2023 року (т.1 а.с. 197).

Згідно вказаного дозволу метою водокористування є господарсько-побутові та технологічні потреби, передача води населенню, підприємствам, організаціям, установам, скид стічних вод.

Так, статтею 2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються цим Законом, а також земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Згідно з ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Частинами 1, 3 статті 38 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що використання природних ресурсів в Україні здійснюється в порядку загального і спеціального використання природних ресурсів. В порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Відповідно до статті 1 Водного кодексу України, водокористування - це використання води (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів).

Згідно частини 1 статті 48 Водного кодексу України, спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними вода із застосуванням каналів.

Відповідно до статті 44 Водного кодексу України, водокористувачі зобов`язані: дотримуватись встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та лімітів скидання забруднюючих речовин та санітарних вимог; здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними водами; здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Згідно статті 1 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання" питне водопостачання - діяльність, пов`язана з виробництвом, транспортуванням та постачанням питної води споживачам питної води, охороною джерел та систем питного водопостачання.

Частиною 5 статті 17 Закону України "Про питну воду та питне водопостачання" встановлено, що у разі використання підземних вод для питного водопостачання відповідне підприємство повинне одержати згідно з законом дозвіл на користування надрами.

Відповідно до статті 56 Кодексу України про надра, основними вимогами в галузі охорони надр є: забезпечення повного і комплексного геологічного вивчення надр; додержання встановленого законодавством порядку надання надр у користування і недопущення самовільного користування надрами.

Згідно статті 19 Кодексу України про надра, надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу.

Відповідно до статті 21 Кодексу України про надра, надра у користування для видобування прісних підземних вод і розробки родовищ торфу надаються без надання гірничого відводу на підставі спеціальних дозволів, що видаються після попереднього погодження з Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, центральним органом виконавчої влади.

Згідно положень статей 46, 48 Водного кодексу України водокористування може бути двох видів - загальне або спеціальне. Спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється фізичними та юридичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських та інших державних і громадських потреб.

Спеціальне водокористування здійснюється на підставі дозволу (пункт 9 частини 1 статті 44, стаття 49 Водного кодексу України).

Статтями 16, 19, 21 Кодексу України про надра передбачено, що користування надрами, у тому числі видобування підземних прісних вод, здійснюється на підставі спеціального дозволу на користування надрами.

Прісні підземні води - це природний ресурс із подвійним правовим режимом, а тому, використовуючи підземні води, слід керуватися і водним законодавством, і законодавством про надра.

Отже колегія судів зазначає, що чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами, а саме в даному випадку Комунальним підприємством "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області, як дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування - право на їх використання.

Колегія судів звертає увагу на те, що вказане також було встановлено рішенням господарського суду Харківської області від 21.03.2019 р., яке залишено без змін постановою Східного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 р., та набрало законної сили.

Відповідно до ч.4 ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Щодо доводів апеляційної скарги, колегія суддів зазначає наступне.

Так, позивач в обґрунтування апеляційної скарги зазначає про те, що свердловини на забір води передані відповідачу селищною радою на праві господарського відання, при цьому, разом зі свердловинами також було передано і частину земної поверхні (земельної ділянки), як складової частини свердловини, тому КП «Буди водоканал» не потрібно отримувати дозвіл на користування надрами.

Крім того, позивач не має технічних можливостей видобування води зі свердловин у обсязі більше 300 м.3 на добу, а тому водозабір не перевищує встановлену статтею 23 Кодексу України "Про надра" норму у 300 м3 куб на добу.

Також позивач вказує, що поняття "землекористувач" відсутнє у Кодексі України Про надра, а тому положення статті 23 Кодексу України Про надра розповсюджуються і на спірні відносини, навіть за умов відсутності державної реєстрації права на земельну ділянку (право власності, право постійного користування або право оренди).

Колегія суддів зазначає, що вказані доводи позивача також були спростовані рішенням господарського суду Харківської області від 21.03.2019 р., яке набрало законної сили, а тому не беруться судом апеляційної інстанції до уваги.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, відповідача у справі.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Буди водоканал" Будянської селищної ради Харківського району Харківської області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.04.2019 року по справі № 520/1309/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій
Повний текст постанови складено 16.08.2019 року