Справа № 540/1392/19
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1392/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Варняка С.О.,

при секретарі: Нікітенко А.В.,

за участю:

представника позивача - Сергет Ю.В.,

представника відповідача - Гордієнко Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом дочірнього підприємства "Херсонський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "ДАК "Автомобільні дороги України" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

встановив:

Звернувшись до суду, позивач зазначає, що ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі було проведено камеральну перевірку дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН ДП "Херсонський облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" за березень, квітень 2019 року, за результатами якої складено акт від 23.05.2019 року № 1600/21-22-51-12-01/31918234.

Перевіркою встановлено порушення термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН березень, квітень 2019 року, відповідальність за яке передбачено пунктом 120-1.1 ст. 120-1 розділу II Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 14.06.2019 року № , яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 314797,58 грн. - застосовано штраф у розмірі 10 % у сумі 31479,76 грн.

Позивач не погоджується з прийнятим рішення податкового органу, вважає його незаконним та протиправними, виходячи з наступних підстав.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.

Згідно з п. 13 вказаного вище порядку ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або коригування в Реєстрі.

Пп. 1 п. 22 Порядку встановлено, що у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунку.

Суми податку, на яку платник податку на додану вартість мав право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ, станом на кінцеві дати реєстрації податкових накладних, були недостатніми для такої реєстрації (недостатньо ліміту).

При цьому підприємство намагалося вчасно зареєструвати податкові накладні, однак як вбачається з квитанцій №1 при такій реєстрації були виявлені помилки "документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні".

Разом з тим, підприємство має зобов`язання сплачувати щомісячні першочергові платежі по заробітній платі та податкам, а також придбання матеріалів для того, щоб була можливість здійснювати свою господарському діяльність.

З банківських виписок поточного рахунку АТ "Укрексімбанк" позивача видно, що у підприємства не вистачало коштів для вчасного поповнення електронного рахунку через брак коштів та бюджетних надходжень.

Через скрутне фінансове становище підприємству надавалося розстрочення грошових зобов`язань, що підтверджується рішенням про розстрочення грошових зобов`язань № 5 від 01.03.2019 року.

Позивач вчиняв усі необхідні дії щодо належного виконання своїх зобов`язань, поповнював електронний рахунок в межах коштів, що надходили на поточних рахунок, однак невчасна реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, а через відсутність ліміту на електронному рахунку на час реєстрації податкових накладних, через поважні причини, а відтак не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Наведені обставини підтверджують існування у ДП "Херсонський облавтодор" впродовж 2017-2019 років істотної суми боргу як перед бюджетом, так і перед підприємствами-контрагентами, що унеможливлювало формування від`ємного значення реєстраційного ліміту, який формується з поточного рахунку підприємства, а відтак і реєстрацію податкових накладних з квітня 2017 року по січень 2019 року.

ДП "Херсонський облавтодор" як збиткове державне підприємство, не має самостійної можливості без державного фінансування, здійснювати свою господарську діяльність відповідно до цілей, визначених Статутом, та, як наслідок, накопичувати вільні кошти для їх подальшого авансового перерахунку на рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, з метою формування ліміту для реєстрації податкових накладних.

Неналежне виконання вимог податкового законодавства щодо своєчасної реєстрації ДП "Херсонський облавтодор" податкових накладних відбулось не з вини останнього, що виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних санкцій спірними податковими повідомленнями-рішеннями.

Позивач просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 14.06.2019 року.

Ухвалою суду від 10.07.2019 року відкрито спрощене провадження в адміністративній справі. Призначено судове засідання на 29.07.2019 року.

23.07.2019 року відповідач надав відзив на позовну заяву, у якій зазначив, що наявність або відсутність коштів на рахунках у підприємства при здійсненні ним підприємницької діяльності не може бути поважною причиною та не виключає вини самого підприємства у пропущенні термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Здійснення суб`єктом господарювання перевірки ліміту на електронному рахунку податку на додану вартість, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні, не є доказом реєстрації податкової накладної, не свідчить про намір здійснити реєстрацію у встановлені терміни, а отже і не виключає вину підприємства у здійсненні податкового правопорушення. Просив у задоволенні позову відмовити.

29.07.2019 року відкладено розгляд справи на 12.08.2019 року за клопотанням представника позивача.

У судовому засіданні представник позивача наполягала на позовних вимогах, просила суд задовольнити позов.

Представник відповідача у судовому засіданні по суті позову заперечувала, просила у задоволенні позову відмовити.

Заслухавши сторони та дослідивши докази у справі, суд встановив такі обставини.

ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі було проведено камеральну перевірку дотримання термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН ДП "Херсонський облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" () за березень, квітень 2019 року, за результатами якої складено акт від 23.05.2019 року № 1600/21-22-51-12-01/31918234.

Перевіркою встановлено порушення термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН березень, квітень 2019 року, відповідальність за яке передбачено пунктом 120-1. 1ст. 120-1 розділу II Податкового кодексу України.

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення - рішення від 14.06.2019 року № , яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 314797,58 грн. застосовано штраф у розмірі 10 % у сумі 31479,76 грн. Загальна сума штрафу становить 31479,76 грн.

Вирішуючи спір, суд застосовує такі норми права.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

Згідно п. 201.10 ст. 201 ПКУ при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) ( в редакції з 01.01.2018 року Податкового кодексу).

Відповідно до пп. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 Податкового Кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно п. 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно п. 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (SНакл), обчислену за такою формулою:

SНакл = SНаклОтр + SМитн + SПопРах + SОвердрафт - SНаклВид - SВідшкод - SПеревищ, де:

SНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

SПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку.

Під час розрахунку показника SПопРах також враховується сума коштів у разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у зв`язку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до Закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку. При цьому для поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, строк сплати яких настав, що обліковується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами.

SОвердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу;

SНаклВид - загальна сума податку за складеними платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

SВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань та результатів перевірок, що проводяться відповідно до цього Кодексу;

SПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Таким чином, реєстрація сум ПДВ вказаних у податковій накладній стає у залежність від сум, що є на електронному рахунку (ліміт). Якщо ліміту для такої реєстрації недостатньо, то податкова накладна не буде зареєстрована.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відповідно до п.12 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 569 від 16.10.2014, якщо сума, обчислена відповідно до пункту 9 цього Порядку, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній, яку платник податку повинен зареєструвати в Реєстрі, такий платник перераховує необхідну суму коштів з поточного рахунка на електронний рахунок.

Відповідно до п. 22 Порядку № 569 у разі недостатності коштів на електронному рахунку платника податку для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань:

1) платник податку у строки, встановлені Кодексом для самостійної сплати податкових зобов`язань, перераховує на електронний рахунок необхідні кошти з власного поточного рахунка;

2) Казначейство перераховує кошти в межах їх залишку на такому рахунку. При цьому залишок узгоджених податкових зобов`язань платника податку, не сплачений до бюджету, обліковується Казначейством до виконання в повному обсязі шляхом перерахування до бюджету коштів, що перераховуються на електронний рахунок.

Згідно ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з пунктом 120-1.2 статті 120-1 ПК відсутність з вини платника реєстрації податкової накладної, що підлягає наданню покупцю - платнику податку на додану вартість, та розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 180 календарних днів з дати їх складання тягне за собою накладення на платників податку, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 50 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податковій накладній/розрахунку коригування,

Аналізуючи вказані норми в сукупності, суд приходить до висновку про те, що застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбаченої статтею 120 Податкового кодексу України, законодавець ставить в залежність від наявності його вини.

Судом встановлено, що у ДП "Херсонський облавтодор" впродовж 2017-2019 років існували істотні суми боргу як перед бюджетом, так і перед підприємствами-контрагентами, що унеможливлювало формування від`ємного значення реєстраційного ліміту, який формується з поточного рахунку підприємства, а відтак і реєстрацію податкових накладних.

Судом досліджене рішення ГУ ДФС у Херсонській області про розстрочення грошових зобов`язань:

№ 5 від 01.03.2019 року з ПДВ на суму 1556975,00 грн. з розстроченням з 01.03.2019 року по 22.05.2019 року.

Крім того, з банківських виписок поточного рахунку АТ "Укрексімбанк" позивача вбачається, що у підприємства не вистачало коштів для вчасного поповнення електронного рахунку через брак коштів та бюджетних надходжень.

Позивач надав до суду належні та допустимі докази про те, що через скрутне фінансове становище підприємства не вистачало коштів для вчасного поповнення електронного рахунку.

Таким чином, суд приходить до висновку, що невчасна реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, а через відсутність ліміту на електронному рахунку на час реєстрації податкових накладних, через поважні причини, а відтак не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Згідно ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, частиною другою статті 6 Конвенції визначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено згідно із законом.

Європейським судом з прав людини у рішенні від 23 липня 2002 року у справах: "Яношевич проти Швеції" (Janosevic v.) (заява № 34619/97) і "Компанія "Вестберґа Таксі Актіеболаґ" та Вулич проти Швеції" (Vеstberga Taxi Aktiebolag and Vulic v.) (№ 36985/97) зазначено, що згідно з практикою Суду, податкові спори, як правило, виходять за межі застосування поняття "цивільних прав і обов`язків", про які йдеться в статті 6 Конвенції, застосовність статті 6 залежить від того, чи можна розглядати податкові штрафи, накладені на заявників, як такі, що становлять "кримінальне обвинувачення". У контексті зазначеної статті. Суд встановив, що загальний характер юридичних положень, стосовно податкових штрафів та мета їх стягнення, маючи як запобіжну, так і каральну функцію, свідчать про те, що, для цілей статті 6, заявників було обвинувачено в кримінальному злочині.

Отже, у справах "Компанія "Вестберга Таксі Актіеболаг" та Вуліч проти Швеції" було застосовано третій критерій тесту Енгеля для визначення випадків, коли йдеться про кримінальне обвинувачення, у розумінні Конвенції, а саме - критерій мети та тяжкості наслідків. Тобто у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину.

Таким чином, Європейський суд з прав людини розцінює податкові правопорушення, як різновид кримінального обвинувачення для цілей застосування Конвенції.

Передбачені статтею 120-1 Податкового кодексу України штрафи, за своєю тяжкістю та каральним характером, цілком відповідають санкціям притаманним для застосування за кримінальні правопорушення, відтак наявні всі підстави для застосування частин другої статті 6 Конвенції, яка, у свою чергу, унеможливлює притягнення до відповідальності особи за відсутності вини.

Разом з тим, в цьому ж рішенні, ЄСПЛ передусім зазначив, що фінансові інтереси держави не можуть самі по собі виправдати примусове стягнення податкових штрафів, оскільки, на відміну від самих податків, вони не є джерелом доходу держави, а призначені для справляння тиску на платників податків.

Згідно із частин 1 - 3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням системного аналізу правових норм, наведених вище, досліджених судом доказів, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 139, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 14.06.2019 року.

Стягнути на користь дочірнього підприємства "Херсонський облавтодор" Відкритого акціонерного товариства "ДАК "Автомобільні дороги України"" (, вул. Поповича, 23, м. Херсон, 73036) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (, просп. Ушакова, 75, м. Херсон, 73026) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 20 серпня 2019 р.

Суддя Варняк С.О.

кат. 111030300