Справа № 320/2897/19
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2019-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 серпня 2019 року № 320/2897/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у м. Києві у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ" до Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ" з позовом до Державної фіскальної служби України, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №1156374/36791844;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №14 від 04.04.2019 до податкової накладної №2 від 02.04.2019, днем його фактичного подання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачем зазначено, що відмовляючи у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників, контролюючий орган в оспорюваному рішенні не зазначив конкретних обставин, які б виключали можливість його реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач стверджує, що складений ним розрахунок коригування не відповідає визначеним у законі критеріям оцінки ризиків, у зв`язку з чим підстави для зупинення її реєстрації були відсутні. Одночасно з цим, позивач звертає увагу суду, що отримавши повідомлення про зупинення реєстрації розрахунку коригування, контролюючому органу було направлено вичерпні пояснення та документи, що підтверджують реальність фінансово-господарських операцій, за наслідками яких було внесено зміни до податкової накладної.

Відповідач з позовом не погодився, надав до суду письмовий відзив, в якому вказав, що позивачем не було надано копії первинних документів, які б підтверджували безпосереднє здійснення господарської операції, чим було порушено процедуру подачі розрахунку коригування до податкового органу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 14.06.2019 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з огляду на наступне.

Як убачається з матеріалів справи, Товариство з обмеженою відповідальністю "СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ" включено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців з 28.10.2009 (номер запису 1 025098).

29 жовтня 2009 року позивач зареєстрований платником податків та перебуває на обліку в Головному управлінні ДФС у Київській області.

Судом встановлено, що 15.08.2018 ТОВ «СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ» уклало договір підряду № 2839 з ТОВ «КАНБУД».

За умовами вказаного договору, Генпідрядник (ТОВ «КАНБУД») доручає, а Підрядник (ТОВ «СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ») зобов`язується на власний ризик, власними та/або залученими силами, засобами, матеріалами виконати та здати Генпідряднику відповідно до умов Договору та Проектної документації комплекс Основних робіт по будівництву об`єкта (будівництво житлово-офісного комплексу з вбудовно-прибудованими приміщеннями та паркінгом по вул. Ділова, 5 у Печерському районі м. Києва) та Супутні загальнобудівельні роботи безпосередньо пов`язані з Основними роботами, та роботи поліпшення Об`єкту після вводу в експлуатацію в межах ліцензії Підрядника, а Генпідрядник зобов`язується надати Підряднику фронт роботи, забезпечити Підрядника Проектною документацією, здійснити приймання та сплатити вартість виконаних Підрядником та прийнятих Генпідрядником Робіт та використаних ним при цьому матеріалів, комплектуючих виробів, обладнання, за винятком наданих Генпідрядником, відповідно до умов Договору.

Згідно п. 2.2. Договору склад, вартість, обсяги (терміни) та режим виконання Робіт, робіт з поліпшення Об`єкту після вводу в експлуатацію, та їх етапів, вартість та кількість матеріалів, необхідних для виконання Робіт, їх якісні та інші характеристики, інші додаткові умови визначаються у Угодах до Договору. Строки (терміни) виконання Робіт за Угодами визначаються Угодами та/або Календарними графіками виконання робіт до відповідних Угод.

21 грудня 2018 року Сторонами до Договору було укладено Угоду № 283903 (дачі - Угода), якою погоджено Загальну вартість робіт в розмірі 1 420 760,46 грн., з ПДВ, за Роботи з влаштування системи пожарної сигналізації (секція А). Пунктом 2 Угоди передбачено Авансування робіт Генпідрядником за заявками Підрядника.

На виконання умов Угоди Генпідрядником було перераховано авансові платежі на

загальну суму 131 487,06 грн, з ПДВ, зокрема:

1) від 08 січня 2019 року в розмірі 117 347,69 грн.. з ПДВ (виписка банку від 08.01.2019);

2) від 12 лютого 2019 року в розмірі 14 139,37 грн. з ПДВ (виписка банку від 12.02.2019).

На виконання вимог статті 201 ПК України, при отриманні авансових платежів, платником податків було складено та зареєстровано відповідно податкові накладні № 3 від 08.01.2019 та № 6 від 12.02.2019 на загальну суму 131 487,06 грн, з ПДВ.

За результатами виконання робіт за Угодою, 31 березня 2019 року Сторонами Договору було складено та підписано Акти виконаних робіт № 7545 та № 7969 на суми 76064,64 грн, з ПДВ, та 89219,24 грн, з ПДВ, відповідно. Загальна сума за Актами виконаних робіт складає 165 283,88 грн, з ПДВ.

Оскільки сума Актів виконаних робіт складає суму в розмірі 165 283.88 грн, з ПДВ, що в свою чергу перевищує розмір авансових платежів Генпідрядника (131 487,06 грн з ПДВ), у платника податку відповідно до п. 198.2, ст. 198 та п. 201.10. ст. 201 ПК України виник обов`язок реєстрації податкової накладної на суму різниці, що складає суму в розмірі 33 796,82 грн. З огляду на це, платником податку було складено та зареєстровано податкову

накладну № 59 від 31.03.2019.

02.04.2019 Генпідрядник, з метою виконання зобов`язань за договором в частині сплати за Актами виконаних робіт, сплатив неоплачену авансами частину робіт, на які складені Акти виконаних робіт.

02.04.2019 від Генпідрядника надійшла сума в розмірі 176 334,54 грн з ПДВ. за Угодою (виписка банку за 02.04.2019).

Цим платежем Генпідрядник оплатив частину робіт, що оформлені Актами виконаних робіт (33 796.82 грн, на яку вже зареєстровано податкову 31.03.2019) та вніс авансовий платіж в розмірі 142 537,72 грн з ПДВ за Угодою.

Враховуючи вищевикладене, TOB «СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ» повинно було зареєструвати податкову накладну на суму 142 537,72 грн з ПДВ, але платником податку було помилково зареєстровано податкову накладну № 2 від 02.04.2019 на суму 176 334,54 грн з ПДВ.

У зв`язку із цим, позивачем було складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 14 від 02.04.2019 до податкової накладної №2 від 02.04.2019.

З результатами обробки РК, ТОВ «СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛД1ПГ» отримало квитанцію від 25.04.2019, в якій вказано «Документ доставлено до ДФС України. Документ прийнято. Реєстрація зупинена». В графі «виявлені помилки» вказано: «-».

Надалі, позивачем на підставі п. 15 Порядку № 117 було подано письмові пояснення та документи, що підтверджують господарські операції, в тому числі договори, рахунки, видаткові накладні, акти виконаних робіт, товарно-транспортні накладні, виписки банку, в встановленому законом порядку.

За результатами розгляду письмових пояснень Комісія ДФС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, винесла рішення № 1156374/36791844 від 07.05.2019 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників № 14 від 02.04.2019 в ЄРПН з підстав ненадання платником податку копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

16.05.2019 позивач подав скаргу на рішення регіонального рівня, до якої додав усі первинні документи, що підтверджують господарську операцію, в тому числі розрахункові документи та банківські виписку з особового рахунку.

За результатами розгляду скарги на рішення комісії регіонального рівня. Комісія ДФС центрального рівня, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, винесла рішення № 28837/36791844/2 від 23.05.2019, яким залишено скаргу без задоволення та рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН № 1844 від 07.05.2019 без змін, з підстав ненадання копій розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків.

Позивач, не погоджуючись з вказаним рішеннями про відмову у реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників , звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до п. 201.10. ст. 201 Податкового кодексу України (далі - ГІК України) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Пунктом 198.2. ст. 198 ПК України передбачено, пю датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:

1) дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;

2) дата отримання платником податку товарів/послуг.

Згідно п. 201.7. ст. 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, пш надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до п. 192.1. ст. 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п. 9 Порядку заповнення податкової накладної, затвердженого Наказом Мінфіну України від 31.12.2015 № 1307 «Про затвердження форми податкової накладної та Порядку заповнення податкової накладної» (далі - Порядок № 1307) за операціями з постачання послуг нерезидентом податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються зареєстрованим на території України отримувачем (покупцем) - платником податку таких послуг. Розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) до податкової накладної, складеної на отримувача (покупця) - платника податку, підлягає реєстрації:

постачальником (продавцем), якщо передбачається збільшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь такого постачальника (продавця) або коригування кількісних і вартісних показників у підсумку не змінює суми такої компенсації;

отримувачем (покупцем), якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг на користь їх постачальника (продавця), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю).

Відповідно до п. 21 Порядку 1307 у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V Податкового кодексу України постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної.

У разі складання розрахунку коригування з метою виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, у розрахунку коригування зазначаються виправлені дані.

Відповідно до п. 201.10 ПК України якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Суд звертає увагу, що зі змісту квитанції від 25.04.2019 про зупинення РК № 14 від 02.04.2019 не є можливим встановити причину зупинення реєстрації РК. В квитанції від 25.04.2019 причина зупинення податковим органом взагалі не вказана.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим постановою Кабміну від 21 лютого 2018 року № 117 (надалі - Порядок 117).

Порядок № 117 визначає:

-п. 5. Податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

- п. 6. У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

- п. 7. У разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Отже, податковим органом, при складанні квитанції та прийнятті рішення про зупинення реєстрації РК порушено Порядок № 117 та п. 201.10 ст. 201 ПК України, в тому числі й в частині не визначення конкретної причини зупинення реєстрації РК № 14 від 02.04.2019.

Крім того, згідно п. 15 Порядку № 117, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування.

Суд зазначає, що не дивлячись на те, що податковим органом не запропоновано платнику податку надати письмові пояснення та копії документів. Позивачем на підставі п. 15 Порядку № 117 було подано письмові пояснення та документи, що підтверджують господарські операції, в тому числі договори, рахунки, видаткові накладні, акти виконаних робіт, товарно-транспортні накладні, виписки банку, в встановленому законом порядку.

Згідно п. 56.23.1 ст. 56 ПК України скарга на рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних подається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Відповідно до п. 27 Порядку № 117 рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. При цьому, згідно п. 11 Порядку розгляду скарг на рішення комісій регіонального рівня, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації платник податку може додавати до скарги пояснення, які підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній/ розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена.

Оскаржуване рішення податкового органу про зупинення РК позивача є актом індивідуальної дії.

Так, правовий акт індивідуальної дії - це виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

При цьому, загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер. Головною рисою таких актів є їх конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, на виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акту нормам чинного законодавства.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акту індивідуальної дії призводить до його протиправності, адже у квитанції від 25.04.2019 відповідачем не вказано ані конкретного критерію оцінки ступеня ризику, ані конкретного переліку документів.

При цьому рішення податкового органу не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що у свою чергу впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.

Верховний Суд в ухвалі від 01.02.2019 по справі № 810/3938/18 зазначив, що визначення фіскальним органом у квитанціях конкретного критерію ризику впливає на можливість надання в подальшому платником податків відповідних документів. А вживання податковим органом загального посилання на підпункт 1.6 пункту і Критеріїв оцінки, є неконкретизованим (що не пояснює обставин, на підставі яких заблоковано податкову накладну і через те - таким, що впливає на можливість подання платником надалі належних документів.

Згідно п. 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабміну від 29 грудня 2010 року № 1246 (надалі - Порядок №1246) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість згідно вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно п. 12 Порядку № 1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 року); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 сі an і 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис». «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Положеннями п. 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Пунктом 15 Порядку 1246 передбачено, що у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абз виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням неприйняття.

До того ж, за приписами п. 10 Порядку № 117 критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФЄ України та надсилає на погодження Міністерству фінансів України (надалі - Мінфін) в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС України на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. ДФС України інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС України оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

На підставі цієї норми ДФС України критерії визначила листом ДФС від 05.11.2018 № 4065/99-99-07-05-04-18, які прийшли на зміну критеріям, визначеним у листі ДФСУ від 21.03.2018 р. №959/99-99-07-18, та листом ДФСУ від 21.03.2018 р. №960/99-99-07-18. Ці акти, визначають критерії ризиковості та передбачають необхідність подання різних за своїм переліком документів, необхідних для підтвердження господарської операції з метою подальшої реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, Верховний Суд у своїй постанові від 02.04.2019 по справі № 822/1878/18 зазначив, що листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні ст. 117 Конституції, а відтак не є джерелом права, відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства. Акти, що затверджують критерії ризиковості здійснення операцій мають на меті встановити норми права, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян, а відтак підлягають обов`язковій реєстрації у встановленому порядку. А тому Верховний Суд погодився із судами інших інстанцій щодо безпідставності зупинення реєстрації ПН платника ПДВ на підставі критеріїв, затверджених листом ДФС України від 21.03.2018 № 95/99-99-07-18 та протиправності рішення податкового органу про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, адже Товариством були надані первинні документи на підтвердження реальності господарських операцій.

Отже, враховуючи противоправні дії податкового органу щодо зупинення реєстрації РК, на підставі критеріїв ризиковості, визначених інформаційними листами Державної фіскальної служби України, оскільки такі листи не є правовими актами, а вимога податкового органу у квитанціях щодо надання пояснень та документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, вказана без зазначення чіткої ознаки ризиковості, така відмова є незаконною і необґрунтованою.

Підсумовуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 07.05.2019 №1156374/36791844 прийнято необґрунтовано, тобто без урахування всіх обставин, що мали значення для його прийняття, непропорційно, тобто без дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване рішення (дія), а відтак є протиправним та підлягає скасуванню.

Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і достовірних доказів, а відтак, не довів правомірності свого рішення.

За таких обставин, з урахування вищезазначеного у сукупності, суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача, у зв`язку із чим, позовні вимоги суд визнає такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно із частиною першою статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у сумі 3842,00 грн, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним дорученням від 10.06.2019 (а.с. 2)

Отже, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору підлягають присудженню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Державної фіскальної служби України, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 07.05.2019 №1156374/36791844;

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №14 від 04.04.2019 до податкової накладної №2 від 02.04.2019, днем його фактичного подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СІСТЕМ КЕПІТАЛ БІЛДІНГ" () за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України () судовий збір у сумі 3842 (три тисячі вісімсот сорок дві) грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.