Справа № 640/1749/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/1749/19 Суддя (судді) першої інстанції: Клименчук Н.М.
Суддя-доповідач: Губська Л.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Губської Л.В.,

суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Суркової Д.О.,

предстаника позивача Крилова М.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), треті особи: Комунальне підприємство «Київський інститут земельних відносин», ОСОБА_1 , про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство «Банк Фамільний» звернулось до суду з даним позовом, в якому просило:

- визнати протиправними дії відповідача щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації відповідно до листа № 1650 від 06.11.2018 від КП «Київський інститут земельних відносин» та зобов`язати відповідача повторно розглянути цей лист;

- визнати протиправними дії відповідача щодо надання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації, які надані ОСОБА_2 листом № 10071/0/012/19-18 від 01.11.2018, справа № 18-1755-В та висновку № 18-1755-В про погодження проекту землеустрою та скасувати їх.

На обґрунтування своїх вимог позивач вказує, що відповідач стосовно однієї земельної ділянки надав два протилежних висновки, спочатку надавши одному заявнику обмеження у використанні земельної ділянки, які відповідно до Закону України «Про землеустрій» мають бути у проекті землеустрою, а потім, відмовивши іншому замовнику у їх наданні.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального права, просить рішення суду скасувати та постановити нове рішення про задоволення позовних вимог.

Свої доводи обґрунтовує тим, що суд першої інстанції, невірно визначивши спосіб захисту порушеного права та законного інтересу, який обрав позивач, не міг в повній мірі та вірно з`ясувати обставини, що мають значення для справи, а також застосувати норми права, у результаті чого виніс рішення, яке порушує права ПрАТ «Банк Фамільний».

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

В судовому засіданні представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримав, наполягав на їх задоволенні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Так, судом першої інстанції установлено і підтверджується матеріалами справи, що 17.08.2018 позивач звернувся до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а.с. 13).

Подане клопотання стосується земельної ділянки, яка розташована на Голосіївському проспекті у м. Києві, має орієнтовний розмір: 0,007484 гектарів (74,84 кв. метрів) та безпосередньо межує з земельною ділянкою за адресою АДРЕСА_1 , яка з лютого 2004 року перебуває у власності позивача.

Згідно витягу з бази даних міського земельного кадастру від 16.01.2017 вказана земельна ділянка має обліковий код НОМЕР_1 .

Оскільки відповідач у місячний строк не надав ані згоди, ані мотивованої відмови, позивач 20.09.2018 уклав договір № 323 з КП «Київський інститут земельних відносин» на розроблення документації з землеустрою, а 21.09.2018 подав до Київської міської ради відповідне повідомлення (а.с. 17).

27.11.2018 позивачем отримано лист про хід виконання робіт від КП «Київський інститут земельних відносин», в якому повідомлено про те, що КП «Київський інститут земельних відносин» після отримання завдання на проектування № ЗВП-6869 від 25.09.2018 до справи-клопотання К-35512 від Департаменту земельних ресурсів звернулось до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) для отримання висновку щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації та наявних містобудівних умов та обмежень, що мають бути враховані при розробці землеустрою (а.с. 18-19).

Відповідач листом від 18.10.2018 повідомив, що розгляд зазначеного питання можливий після надання роз`яснень стосовно інфраструктури, яку передбачено розміщувати на земельній ділянці (а.с. 21).

Після надання відповідачу відповідного роз`яснення, а саме, що позивач має намір використовувати земельну ділянку, стосовно якої розробляється проект землевідводу, як додатковий в`їзд/виїзд з/до земельної ділянки (кадастровий номер НОМЕР_2), яка є його власністю, Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) листом від 09.11.2018 № 10421/0/12-4/27-18 повідомив, що не має можливості надати перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою та відповідність заявленої ініціативи містобудівної ситуації, у зв`язку з тим, що на земельній ділянці відповідно до графічних матеріалів розташоване майно, правовий статус якого не визначений, та згідно з витягом з бази даних міського земельного кадастру земельна ділянка обліковується за ТОВ «Ель Васс» (а.с. 23).

В подальшому, позивач через свого адвоката звернувся до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської ради (КМДА) з адвокатським запитом з проханням надати копію проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, розробленого на замовлення іншої зацікавленої особи, на підставі якого до Державного земельного кадастру та до Міського земельного кадастру м. Києва внесено інформацію про сформовану земельну ділянку (а.с. 29-30).

У відповідь на даний запит, відповідачем надана копія Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_2 (а.с. 31-124).

При цьому, проект землеустрою на замовлення ОСОБА_2 містить розділ з матеріалами погодження проекту землеустрою, де серед інших документів міститься наданий Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) перелік містобудівних умов та обмежень використання земельної ділянки та відповідність заявленої ініціативи містобудівній документації або ситуації.

Відтак, вважаючи зазначені дії Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) такими, що безпосередньо порушують права та законні інтереси Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» щодо надання можливості реалізувати права, передбачені земельним законодавством, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що лист № 1650 від 06.11.2018, який позивач вважає протиправним та який просить зобов`язати відповідача повторно розглянути, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки, він не є нормативним актом, так як не містить ніяких норм; не є розпорядчим документом, так як не містить приписів управлінського характеру щодо здійснення певних дій або утримання від їх здійснення. У задоволенні другої вимоги відмовлено через її похідність від першої.

Колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції не може погодитись повною мірою з огляду на наступне.

Так, частиною першою статті 3 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) визначено, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Стаття 122 ЗК України визначає повноваження органів виконавчої влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування щодо передачі земельних ділянок у власність або у користування.

Згідно ч. 1 ст. 122 ЗК України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

Київська та Севастопольська міські державні адміністрації у межах їхніх територій передають земельні ділянки із земель державної власності, крім випадків, визначених частинами четвертою і восьмою цієї статті, у власність або у користування для всіх потреб (ч. 6 ст. 122 ЗК України).

За приписами ч. 2 ст. 116 ЗК України набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Статтею 123 ЗК України визначено порядок надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування.

Так, згідно частини 2 статті 123 ЗК України особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки (ч. 3 ст. 123 ЗК України).

Пунктом 1 Положення про Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) затвердженого Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації 27.01.2011 № 90 встановлено, що Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - Департамент) є структурним підрозділом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), підпорядковується Київському міському голові, підзвітний та підконтрольний Київській міській раді, а з питань виконання функцій державної виконавчої влади - Міністерству регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України.

Рішенням Київської міської ради від 20 квітня 2017 року № 241/2463 затверджено Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві.

Пунктом 5 цього рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) доручено надавати зацікавленій особі (до подання клопотання (заяви) про набуття прав на земельну ділянку) перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та інформацію щодо відповідності заявленої ініціативи містобудівній документації у формі листа у разі невідповідності інформації, яка міститься в міській інформаційно-аналітичній системі забезпечення містобудівної діяльності «Містобудівний кадастр Києва» реальному стану використання земельної ділянки. У цьому випадку при розгляді клопотання (заяви) про набуття прав на земельну ділянку перевага надається вказаному вище листу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Як наголошувалось вище, листом від 09.11.2018 № 10421/0/12-4/27-18 Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) повідомив, що не має можливості надати ПрАТ «Банк Фамільний» перелік містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки, що мають бути враховані при розробці документації із землеустрою та відповідність заявленої ініціативи містобудівної ситуації, у зв`язку з тим, що на земельній ділянці відповідно до графічних матеріалів розташоване майно, правовий статус якого не визначений, та згідно з витягом з бази даних міського земельного кадастру земельна ділянка обліковується за ТОВ «Ель Васс».

При цьому, відповідно до Проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 для будівництва, обслуговування та ремонту об`єктів інженерної та транспортної інфраструктури за адресою: АДРЕСА_2, такий перелік було надано.

Таким чином, слушними є доводи заявника апеляційної скарги, що відповідачем стосовно однієї земельної ділянки надано два протилежних висновки.

За таких обставин, у відповіді Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яка надана позивачу, суд вбачає ознаки протиправної бездіяльності, що мало наслідком надання переваги у виготовленні землевпорядної документації третій особі, таким чином допущено звуження прав позивача.

Отже, суд першої інстанції дійшов хибного висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, вказавши, що лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради від 09.11.2018 року № 10421/0/12-4/27-18 не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки він не має ознак останнього.

При цьому протиправна бездіяльність відповідача полягає у ненаданні на запит переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації.

З огляду на викладене, позовна вимога щодо визнання протиправною бездіяльності відповідача, та зобов`язання повторно розглянути лист № 1650 від 06.11.2018 є цілком обґрунтованою та підлягає задоволенню.

За змістом статті 123 ЗК України, процедура надання земельних ділянок державної власності у користування передбачає такі основні етапи : звернення зацікавленої особи з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки до відповідного органу виконавчої влади або орану місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки; надання відповідним органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки; погодження проекту в порядку, встановленому статтею 1861 цього Кодексу; прийняття відповідним органом державної влади або органом місцевого самоврядування, у двотижневий строк з дня отримання проекту, рішення про надання земельної ділянки у користування.

Розроблення документації з землеустрою не створює безумовного обов`язку в органу місцевого самоврядування щодо затвердження такої документації та передачі земельної ділянки в користування чи власність, тобто, розроблення землевпорядної документації не тягне наслідків для позивача.

Також, виготовлення такої документації третіми особами не супроводжується позбавленням позивача права на її виготовлення.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18 квітня 2018 року в справі № 344/8417/17.

За приписами ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

За таких обставин, вимога позивача щодо визнання протиправними дії відповідача щодо надання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації, які надані ОСОБА_2 листом № 10071/0/012/19-18 від 01.11.2018, справа № 18-1755-В та висновку № 18-1755-В про погодження проекту землеустрою не підлягає задоволенню, оскільки за відсутності рішення про відведення земельної ділянки, на яку претендує і позивач також, неможливо встановити порушення його права.

З огляду на наведені вище обставини справи, колегія суддів вважає, що при розгляді справи суд першої інстанції невірно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи в частині, що є підставами для його скасування з прийняттям нового рішення про часткове задоволення позовних вимог.

У відповідності до вимог п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За приписами пунктів 1, 4 частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неповне з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи та неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з частиною 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Згідно ч. 6 ст. 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Так, відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

З матеріалів справи вбачається, що відповідно до платіжного доручення № 805_5 від 30.01.2019 позивачем було сплачено 3 842, 00 грн судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом та відповідно до платіжного доручення № 805_7 від 05.06.2019 сплачено 5 763, 00 грн судового збору за звернення з апеляційною скаргою.

Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку про наявність підстав для стягнення з Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь позивача половини судових витрат зі сплати судового збору за звернення до суду з адміністративним позовом та апеляційною скаргою пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 4 802, 50 грн.

Керуючись ст. ст. 139, 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» - задовольнити частково.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 квітня 2019 року - скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» до Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії - задовольнити частково.

Визнати дії Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо ненадання переліку містобудівних обмежень у використанні земельної ділянки та відповідності заявленої ініціативи містобудівної документації або ситуації відповідно до листа № 1650 від 06.11.2018 від КП «Київський інститут земельних відносин» протиправними

Зобов`язати Департамент містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути лист № 1650 від 06.11.2018 від КП «Київський інститут земельних відносин» з урахуванням висновків суду, викладених в мотивувальній частині цієї постанови.

В задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути з Департаменту містобудування та архітектури Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, ВУЛИЦЯ ХРЕЩАТИК, будинок 32; ідентифікаційний код: 26345558) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь Приватного акціонерного товариства «Банк Фамільний» (03039, м. Київ, ПРОСПЕКТ ГОЛОСІЇВСЬКИЙ, будинок 26-А; ідентифікаційний код: 20042839) витрати зі сплати судового збору в розмірі 4 802, 50 грн (чотири тисячі вісімсот дві гривні 50 коп.).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення у повному обсязі шляхом подачі касаційної скарги до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 08.08.2019.

Головуючий-суддя: Л.В. Губська

Судді: О.В. Карпушова

А.Г. Степанюк