Справа № 716/1055/19
Суддя: Пухарєва    О. В.
Дата ухвалення: 2019-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 716/1055/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.08.19 Заставнівський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючої судді Пухарєвої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Вікторівської Д.Я.,

представника позивача - ОСОБА_2.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Заставна за правилами розгляду окремих категорій термінових адміністративних справ справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиського Сергія В`ячеславовича про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 , в особі ОСОБА_2 , звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиського С.В. про скасування рішення суб`єкта владних повноважень.

В обґрунтування позову посилається на те, що 19.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення за № 71/18/1024/-1.20/2-2078 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за порушення вимог п.п «б» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 ч.1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 5100 грн.

24.05.2019 року згідно виклику Заставнівського ДВС ГТУЮ у Чернівецькій області позивачу стало відомо про відкрите відносно нього виконавче провадження. Того ж дня його представник ОСОБА_2 ознайомився у відділі ДВС з матеріалами виконавчого провадження, з яких дізнався про існування вказаної постанови № 71/18/1024/-1.20/2-2078 від 19.11.2018 та написав заяву про отримання її копії.

На думку позивача, дана постанова є незаконною і такою, що винесена з грубим порушенням норм чинного законодавства, оскільки позивача не було належним чином повідомлено про проведення перевірки, складання акту, припису, протоколу та постанови. Тобто справа про адміністративне правопорушення була розглянута у його відсутності без повідомлення про дату і час розгляду протоколу, у зв`язку із чим він був позбавлений можливості з`явитися до Державної архітектурно-будівельної інспекції та надати свої пояснення та заперечення по суті справи, копію оскаржуваної постанови йому також вручено не було.

Крім того, протокол про адміністративне правопорушення містить посилання на нормативно-правові акти із зазначенням конкретних статтей та пунктів, які регулюють повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю, порушення вимог яких не відповідає положенням законодавства, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення.

Враховуючи викладене, позивач просив суд постанову №71/18/1024/-1.20/2-2078 від 19.11.2018 про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу в розмірі 5100 грн. скасувати у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Заперечуючи проти заявленої позовної вимоги відповідачем направлено до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності проведено на підставі та в межах повноважень посадових осіб Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області, а також у спосіб, передбачений законом, а тому підстав для скасування постанови не вбачається, у зв`язку із чим просив у задоволенні позову відмовити.

В свою чергу позивач 26.07.2019 подав до суду відповідь на відзив, в якому посилався на необґрунтованість поданого відповідачем відзиву на позовну заяву, мотивуючи тим, що у відзиві не спростовані доводи незаконності оскаржуваної постанови від 19.11.2018, які вказані в позовній заяві. Крім того, з огляду на те, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до якого і була винесена оскаржувана постанова - складений 07.11.2018 із зазначенням терміну виконання даного припису, а саме до 08.01.2019, вказав, що складення протоколу про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення є передчасним.

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, обґрунтувавши їх вищенаведеним, просив їх задовольнити, посилаючись зокрема на те, що постанова про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 188-42 КУпАП була винесена відповідачем передчасно, оскільки згідно припису від 07.11.2019 строк його виконання встановлено до 08.01.2019.

Відповідач - Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиський С.В.,в судове засідання не з`явився, не дивлячись на своєчасне та належне його повідомлення про час та місце судового розгляду справи.

Відповідно до ч.1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Відповідно до ч.3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Суд, вислухавши представника позивача, дослідивши письмові докази по справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає до задоволення з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо) неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За умовами ч.1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси і просити про їх захист.

Відносини, які виникають у сфері містобудівної діяльності, врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038), Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі Порядок № 553).

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.

Пунктом 5 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Із досліджених в судовому засіданні письмових доказів судом встановлено, що 25.04.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області НезвиськимС.В. було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил, під час якої встановлено проведення ОСОБА_1 будівельних робіт, а саме перебудови господарської будівлі за адресою: АДРЕСА_1 .

За наслідками цієї перевірки 25.04.2018 відповідачем видано ОСОБА_1 припис з вимогою вжити заходів для негайного зупинення виконання будівельних робіт на об`єкті «Перебудова господарської будівлі» за вказаною адресою.

Із змісту заяви ОСОБА_1 від 25.04.2018 вбачається, що останній на виконання вимог виданого припису від 25.04.2018 провів зупинення виконання будівельних робіт з перебудови вищевказаної господарської будівлі, про що він засвідчив у даній заяві.

11.10.2018 на адресу Адміністрації Президента України надійшла скарга ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які проживають по сусідству із ОСОБА_1 , на дії останнього із посиланням на те, що ОСОБА_1 ігнорує всі приписи Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області та станом на 08.10.2018 ним здійснюється незаконне будівництво другого поверху господарської будівлі за адресою:АДРЕСА_1 , без дотримання державних будівельних норм, розгляд якої було переадресовано за належністю до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області.

З огляду на наведене 29.10.2018 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій областібуло видано направлення головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Незвиському С.В. для проведення позапланової перевірки на об`єкті: «Перебудова господарської будівлі» за адресою: АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 08.09.2015 №976 «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного архітектурно-будівельного контролю», термін проведення якої згідно направлення від 05.11.2018 було продовжено до 07.11.2018.

В подальшому 07.11.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. складено акт за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду № 07.11.2018/05, яким встановлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.04.2018, а саме на момент проведення перевірки з 17.04.2018 по 25.04.2018 ним було виконано роботи з влаштування фундаменту, а станом на 07.11.2018 зведено стіни господарської будівлі. Вказані обставини підтверджуються також фототаблицями, які містяться в матеріалах справи.

07.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті: «Перебудова господарської будівлі» за адресою: АДРЕСА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, який було оформлено в присутності двох свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_3 за відсутності ОСОБА_1 .

У вказаному протоколі зазначено, що ОСОБА_1 вимоги припису від 25.04.2011 про зупинення підготовчих та будівельних робіт не виконано, чим порушено вимоги п.п «б» п.3 ч.3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.п.3 п.11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

З огляду на вищенаведене, 07.11.2018 відповідачем було видано ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог чинного містобудівного законодавства на об`єкті: «Перебудова господарської будівлі» за адресою: АДРЕСА_1 із зазначенням терміну виконання до 08.01.2019.

Листом №1024-1.20/2-1990 від 08.11.2018 ОСОБА_1 було повідомлено про необхідність з`явитися о 10:00 год. 19.11.2018 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області для розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Разом із тим, судом встановлено, що одночасно на адресу позивача Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області було направлено матеріали перевірки, а саме акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу № 07.11.2018/05 від 07.11.2018, протокол про адміністративне правопорушення від 07.11.2018 та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.11.2018.

Факт надіслання підтверджується описом вкладення до листа №1024-1.20/2-1990 від 08.11.2018 та фіскальним чеком про направлення на ім`я ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , який згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення останній отримав 14.11.2018.

19.11.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області НезвиськимС.В. за наслідками розгляду справи про адміністративне правопорушення було винесено постанову №71/18/1024/-1.20/2-2078 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5100 грн. (а.с.8-10).

Із змісту вказаної постанови вбачається, що ОСОБА_1 під час розгляду справи про адміністративне правопорушення присутнім не був, примірник вказаної постанови йому було направлено поштою, що підтверджується фіскальним чеком про направлення поштогового відправлення на ім`я ОСОБА_1 від 20.11.2018.

З наведеного вбачається, що перевірка на об`єкті будівництва ОСОБА_1 була проведена відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства.

Крім того, наведені обставини спростовують твердження позивача та його представника про те, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиським С.В. в порушення вимог КУпАП позивачу не було вручено матеріали перевірки та не повідомлено його про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 188-42 КУпАП адміністративна відповідальність настає за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч. 1 ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Згідно з ч. 1 ст. 246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Таким чином, порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення визначається Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно зі ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При цьому, відповідно до положень абз. 2 п. 17 «Порядку накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до адміністративної відповідальності, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Згідно положень ч. 3 п. 3 «Порядку накладення штрафів за порушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженого постановою КМУ від 6 квітня 1995 р. № 244 належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Згідно абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення контролю; одержувати примірник припису за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З урахуванням наведеного, на підставі наданих доказів та вимог чинного законодавства, суд приходить до висновку, що при винесенні оскаржуваної постанови №71/18/1024/-1.20/2-2078 від 19.11.2018 року, відповідачем було дотримано порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, передбачене нормами КУпАП.

Також встановлено, що ОСОБА_1 після отримання припису від 25.04.2018 не вжив жодних заходів для негайного зупинення виконання будівельних робіт на об`єкті «Перебудова господарської будівлі» за адресою: АДРЕСА_1 .

За таких обставин, суд вважає, що у діях позивача наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а тому відповідач правомірно застосував до позивача адміністративне стягнення.

При цьому, суд звертає увагу, що посилання позивача на допущену неточність в оскаржуваній постанові, а саме у посиланні на норми законодавства, які регулюють право посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень видавати обов`язкові для виконання приписи щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт не може свідчити про відсутність вчинення ОСОБА_1 правопорушення та розцінюється як спосіб захисту для уникнення позивачем адміністративної відповідальності.

Не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні також доводи представника позивача ОСОБА_2 . про передчасність винесення відповідачем постанови про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення, оскільки в судовому засіданні встановлено, що підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 188-42 КУпАП є невиконання останнім припису головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Чернівецькій області Незвиського С.В. про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.04.2018, а не припису від 07.11.2018, як зазначав представник позивача.

Також суд зазначає, що посилання позивача на несвоєчасне звернення постанови про накладення адміністративного стягнення до виконання не є підставою для її скасування.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з ч. 1 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За наслідками розгляду справи, згідно ч. 3 ст. 286 КАС, з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Враховуючи вищевикладене, а також виходячи з оцінки обґрунтованості доводів відповідача, суд приходить до висновку, що позов є необґрунтованим та недоведеним, а тому рішення суб`єкта владних повноважень слід залишити без змін та у задоволенні позовних вимог - відмовити.

На підставі ст.ст. 245, 251, 258, 268, 285 КУпАП, керуючись ст.ст. 9,14,19,72,77, 90, абз. 2 ч.5 ст. 139, 205, 229, 246, 250, 286 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення через Заставнівський районний суд Чернівецької області.

Копія рішення невідкладно надсилається учасникам справи, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

Дата складання повного тексту рішення суду 09.08.2019.

Суддя Пухарєва О.В.