Справа № 826/23330/15
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Сорочка Є.О. Літвіної Н.М.

за участю секретаря Такаджі Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"

на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 грудня 2016 року

у справі №826/23330/15 (розглянутої у порядку письмового провадження)

за позовом Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд"

до відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України

про визнання протиправними дій та рішення

В С Т А Н О В И Л А :

У жовтні 2015 року Публічне акціонерне товариство "Холдингова компанія "Київміськбуд" (далі по тексту - позивач, ПАТ "ХК "Київміськбуд") звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач), в якому просить визнати протиправними дії Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції України у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.08.2015 року про усунення порушень вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що відповідачем протиправно призначено та проведено позапланову перевірку, а також безпідставно зроблено висновки щодо допущення позивачем вимог містобудівного законодавства.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 грудня 2016 року у задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" відмовлено у повному обсязі.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції Публічним акціонерним товариством "Холдингова компанія "Київміськбуд" подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу подано не було.

В судовому засіданні представник позивача підтримав вимоги та доводи апеляційної скарги та просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити у повному обсязі.

Представником відповідача щодо задоволення вимог апеляційної скарги заперечено, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга є обґрунтованою та підлягає задоволенню, а постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню, з наступних підстав.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 14.07.2015 р. №750 призначено проведення позапланової перевірки ПАТ «Холдингова компанія «Київміськбуд», ТОВ «Ягуар» та ТОВ «Виробничо-технічна агенція», з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: вулиця Патріса Лумумби, 11 у Печерському районі міста Києва .

Проведення позапланової перевірки обумовлено надходженням постанови Слідчого управління Головного управління МВС України в Києві про призначення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за матеріалами кримінального провадження №0000591 від 08.07.2015 року.

Державною архітектурно-будівельною інспекцією України, за результатом перевірки 12.08.2015 року, складено Акт перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил ПАТ «ХК «Київміськбуд» з приводу виконання підготовчих та будівельних робіт по вул. Патріса Лумумби, 11 у Печерському районі міста Києва.

За результатами проведеної перевірки встановлено допущення позивачем порушень ч.4 ст.26 , ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст.7, ст.11 Закону України "Про архітектурну діяльність", що полягали в тому, що роботи проведені на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без дозволу на виконання будівельних робіт, замовником не забезпечено здійснення авторського нагляду під час будівництва, затверджена замовником проектна документація не відповідає вимогам законодавства.

У зв`язку із встановленням допущення позивачем норм містобудівного законодавства Державною архітектурно-будівельною інспекцією України 2.08.2015 року внесено припис про усунення порушення вимог законодавства в сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, яким позивача зобов`язано:

- надати документацію щодо права користування земельною ділянкою, на якій здійснюється будівництво та приведення документації щодо права на виконання будівельних робіт у відповідність до чинного законодавства;

- забезпечити здійснення авторського нагляду під час виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва.

Термін виконання вказаного припису було визначено - до 12.11.2015 року.

Не погоджуючись з діями відповідача та вказаним приписом позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що органом державного архітектурно-будівельного при здійсненні позапланового заходу вірно встановлено допущення позивачем порушень законодавства про містобудівельну діяльність.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правовідносини, що виникають в сфері архітектурної діяльності, формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів врегульовано Законом України «Про архітектурну діяльність» при цьому, правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 10 Закону України від 20.05.1999 № 687-XІV "Про архітектурну діяльність" (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Згідно статті 41 Закону України від 17.02.2011 №3038-VІ "Про регулювання містобудівної діяльності"(із змінами та доповненнями, далі - Закон № 3038-VІ, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 6 статті 7 Закону № 3038-VІ управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Проведення архітектурно-будівельного контролю регулюється "Порядком здійснення архітектурно-будівельного контролю", затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011р. №553 (надалі - Порядок №553, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до п. 1, 2, 3 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами (далі - інспекції). Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. Державний архітектурно-будівельний контроль на об`єктах будівництва, що є власністю іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних юридичних і фізичних осіб та розташовані на території України, здійснюється відповідно до цього Порядку. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами інспекцій відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок. Повноваження посадових осіб Держархбудінспекції поширюються на всю територію України. Державний архітектурно-будівельний контроль на території інших областей здійснюється посадовими особами територіальних органів за рішенням Держархбудінспекції. (п.5 Порядку №553).

За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 41) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 5) здійснювати контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів містобудування та архітектури;;7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи інспекції.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням чи письмової заяви про проведення перевірки щодо дотримання суб`єктом господарювання Ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів інспекцій;

перевірка виконання суб`єктом господарювання вимог інспекції щодо усунення порушень ліцензіатом ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки (п.7 Порядку №553).

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції. Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. (п.16, п.18 Порядку №553).

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.17, п.19, п.20 Порядку №553).

З аналізу наведених норм вбачається, що на час виникнення правовідносин, Державна архітектурно-будівельна інспекція України є уповноваженим органом уповноваженим на здійснення контролю за дотриманням суб`єктами господарювання містобудівного законодавства.

При цьому, як вбачається із змісту наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції № 750 від 14.07.2015 року про проведення позапланової перевірки, органам державного архітектурно-будівельного контролю призначено проведення перевірки ПАТ «ХК «Київміськбуд» з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, у відповідності до вимог ч.1 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (т.1 а.с. 96).

Як вбачається із змісту відзиву на позов, відповідач вважає, що на час призначення та проведення перевірки позивача, на дані правовідносини, застосовувались саме норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Колегія суддів не погоджується з такими доводами відповідача, з огляду на наступне.

Відповідно до змісту преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» в редакції чинній на час виникнення правовідносин, цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

При цьому, статтею 2 цього закону чітко визначено сферу дії Закону.

Зокрема, дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів: контролю органами державної фіскальної служби; валютного контролю; державного експортного контролю; контролю за дотриманням бюджетного законодавства; банківського нагляду; державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції; державного нагляду за дотриманням вимог ядерної безпеки; державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації; при проведенні оперативно-розшукової діяльності, дізнання, прокурорського нагляду, досудового слідства і правосуддя, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду); державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення.

З огляду на викладені обставини саме Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» є тією спеціальною нормою, що регулює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Крім того, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, судом не взято до уваги вказані обставини, більш того не надано оцінку відсутності направлень на проведення перевірки та пред`явлення таких при перевірці.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами позивача з приводу протиправності дій відповідача при призначенні та проведенні перевірки.

Також колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ч.4 ст.26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Частиною 1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

У відповідності до ст.7 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 року № 687-XIV проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

Проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником. Затвердження проектів об`єктів архітектури, які споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії, здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Перед затвердженням проектів у випадках, визначених статтею 31 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", проводиться їх експертиза. До проведення експертизи архітектурного рішення проекту об`єкта архітектури обов`язково залучається архітектор, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат. Внесення змін до затвердженого проекту проводиться виключно за згодою автора проекту, а в разі відхилення від технічних умов - за погодженням з підприємствами, установами та організаціями, які надали такі технічні умови, та замовником.

Внесення до затвердженого проекту змін, пов`язаних із зміною державних стандартів, норм і правил, здійснюється за згодою замовника, якщо інше не передбачено законом.

Особи, які беруть участь у розробленні проектів, не мають права проводити експертизу зазначених проектів, погоджувати їх або надавати дозвіл на виконання будівельних робіт за такими проектами.

Забороняється вимагати від замовників рішення архітектурно-містобудівної ради для подальшого розгляду і погодження проектної документації.

Статтею 11 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Поряд із цим, з матеріалів справи вбачається, що публічному акціонерному товариству "Холдингова компанія "Київміськбуд" на праві власності належить гуртожиток, розташований за адресою: м. Київ, вулиця Патріса Лумумби, 11 , що підтверджується Наказом Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києві від 12.07.1999 року №411 "Про завершення приватизації».

Земельна ділянка на якій розташовано зазначений гуртожиток перебуває у користуванні позивача для обслуговування гуртожитку.

Товариством, на підставі наказу від 29.01.2015 року № 00017/0/8-15 та зареєстрованої належним чином декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.02.2015 року № КВ54, розпочато реконструкцію будівлі гуртожитку в житловий будинок.

Як вбачається із акту перевірки та спірного припису, відповідачем зроблено висновки щодо допущення позивачем, при здійсненні реконструкції об`єкту нерухомості, порушень ч.4 ст.26 , ч.1 ст.34, ч.1 ст.36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ст.7, ст.11 Закону України "Про архітектурну діяльність", що полягали в наступному:

- роботи проведені на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети;

- будівельні роботи проводяться без дозволу на виконання будівельних робіт;

- замовником будівництва не забезпечено здійснення авторського нагляду під час будівництва, затверджена замовником проектна документація не відповідає вимогам законодавства.

Однак, колегія суддів не погоджується із зазначеними доводами відповідача та суду першої інстанції з огляду на наступне.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України № 466

Пунктом 5 Порядку встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Відповідно до пункту 6 Порядку, документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт. Документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Як зазначалось раніше, позивачем здійснюються будівельні роботи з реконструкції гуртожитку на підставі декларації про початок виконання будівельних робіт від 16.02.2015 року № КВ54.

Вказана декларація як на час проведення перевірки так і при вирішенні спору по суті була чинною.

Колегія суддів зазначає, що початок будівельних робіт не передбачає отримання іншої дозвільної документації ніж декларацію про початок будівельних робіт, а відтак висновки суду першої інстанції, що позивачем здійснюються будівельні роботи без відповідної дозвільної документації, є не обґрунтованими.

Також, безпідставними є висновки суду першої інстанції, що позивачем, замість визначеної проектною документацією реконструкції гуртожитку, фактично виконано демонтаж та здійснюються будівельні роботи з нового будівництва багатоквартирного житлового будинку.

Також, судом апеляційної інстанції з метою з`ясування питань: «до якого виду будівельних робіт відповідно до "Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.11р. №466 відносяться роботи, які проводяться за адресою: м. Київ, вулиця Патріса Лумумби , 11?», « Чи відносяться будівельні роботи за адресою: м . Київ, вулиця Патріса Лумумби , 11 до робіт з реконструкції відповідно до проектної документації?», призначено проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Як вбачається із змісту висновку експертів від 25.04.2019 року № 10272/17-44/11964/18-44/11965/18-44, відповідно до проектної документації по вказаному об`єкту, будівельні роботи що проводяться відносяться до робіт з реконструкції.

Також, колегія суддів погоджується із доводами апелянта щодо необґрунтованості тверджень відповідача з приводу недотримання позивачем авторського контролю при здійсненні будівельних робіт.

Як вбачається з акту перевірки, з чим погодився суд першої інстанції, недоотримання авторського контролю полягало у ненаданні перевіряючим особа, для огляду, Журналу авторського нагляду за будівництвом об`єкта архітектури та Акти на закриття прихованих робіт.

Статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником. У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Крім того, безпідставними є доводи Державної архітектурно-будівельної інспекції України щодо обов`язкового перебування земельної ділянки, на якій проводяться будівельні роботи з реконструкції будівлі, у власності замовника будівництва.

Як вбачається з матеріалів справи та не заперечується відповідачем, будівля, реконструкцію якої здійснював позивач, належить йому на праві власності, при цьому, земельна ділянка, на якій розташовано будівлю гуртожитку, перебуває у користування позивача для обслуговування житлової будівлі.

Крім того, частиною 4 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Крім того, в судовому засіданні представником позивача зазначено, а відповідачем не заперечено, що на даний час реконструкцію будівлі гуртожитку завершено, а багатоквартирний житловий будинок здано в експлуатацію.

З огляду на викладені обставини, колегія суддів приходить до висновку про обґрунтованість апеляційної скарги та, відповідно позовних вимог Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд".

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

При цьому апеляційна скарга містить посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення

За змістом частини першої статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції задовольняє апеляційну скаргу та скасовує рішення суду першої інстанції у зв`язку із неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи або неправильним застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідністю висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 242, 246, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" - задовольнити.

Постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 грудня 2016 року - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" - задовольнити.

Визнати протиправними дії департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Скасувати припис департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в м. Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12 серпня 2015 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів та правил.

Стягнути з Державної архітектурно-будівельної інспекції України (01133, м. Київ, бульвар Л. Українки, 26) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Публічного акціонерного товариства "Холдингова компанія "Київміськбуд" (ідентифікаційний код 23527052, МФО 320478; адреса: 01010, м. Київ, вул.. Суворова, 4/6) витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 5 956 (п`ять тисяч дев`ятсот п`ятдесят шість) гривень.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст.329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: Є.О.Сорочка

Н.М. Літвіна

Повний текст постанови виготовлено 08 серпня 2019 року.