Справа № 623/2039/19
Суддя: Герцов О. М.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер справи 623/2039/19
Номер провадження 2-а/623/30/2019
РІШЕННЯ

іменем України

05 серпня 2019 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області в складі:

головуючого судді: Герцова О.М.

за участю:

секретаря судового засідання - Рзаєвої І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інпектора будівельного нагляду інспекційного віділу №2 Департаменту Державної архітектуроно-будівельної інспекції у Харківській області Олещенко Євгена Вадимовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

27 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного віділу №2 Департаменту Державної архітектуроно-будівельної інспекції у Харківській області Олещенко Євгена Вадимовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення за №324-П від 7 травня 2019 року, де зазначено, що ОСОБА_1 не виконала вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.01.2019 року №46-Пр, відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Дану постанову в справі про адміністративне правопорушення вважає незаконною, з нею категорично не згідна і вважає, що вона підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 КАС України адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. З огляду на предмет та ціну позову дана справа підпадає під ознаки адміністративної справи незначної складності (малозначної справи) та не віднесена до категорії справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження. Обставини справи, що згідно ч. 3 ст.257 КАС України мають значення для вирішення питання про можливість розгляду справи в порядку спрощеного провадження, також свідчать про наявність підстав для розгляду цієї справи в спрощеному порядку.

В судове засідання позивач не з`явилася, через канцелярію суду подала заяву, в якій позов підтримала, просила його задовольнити та справу розглядати без її участі.

Представник відповідача ДАБІ в Харківській області в судове засідання не з`явився, хоч про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду відзив на адміністративний позов, де просив відмовити позивачу у повному обсязі та зазначив про наступне: головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною із залученням Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно- будівельної інспекції у Харківській області Мурзи Олега Володимировича в період з 31.08.2018 по 07.09.2018 була проведена перевірка об`єкту будівництва: «Реконструкція під кафе з відкритою верандою за адресою: АДРЕСА_2 ».

За результатами проведеної перевірки складений Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 551-А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.09.2018 та наданий припис - 551-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил із вимогою привести Об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан в строк до 07.11.2018.

За результатами вищезазначеної перевірки встановлено, що ОСОБА_1 виконані роботи з реконструкції нежитлової будівлі, торгівельного павільйону з продажу продовольчих товарів під кафе та його експлуатація за адресою: АДРЕСА_2 (далі - Об`єкт).

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, про реєстрацію права власності від номер 122093849 (далі - Інформаційна довідка), реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 104, земельна ділянка площею 0,012 га кадастровий номер НОМЕР_1 за адресою: АДРЕСА_2 належить ОСОБА_1 . Відповідно до вищевказаної Інформаційної довідки цільове призначення земельної ділянки - для будівництва і обслуговування будівель торгівлі. Та нежитлова будівля, торгівельний павільйон з продажу продовольчих товарів за адресою: АДРЕСА_2 реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 15170902, належить на праві власності ОСОБА_1 .

Документів, які надають право на початок виконання будівельних робіт та введення об`єкта в експлуатацію за вищезазначеною адресою ОСОБА_1 не представлено.

На теперішній час Об`єкт експлуатується без прийняття до експлуатації. За зовнішніми ознаками Об`єкт віднести до класу наслідків ССІ.

На підставі проведеної перевірки, посадовими особами Департаменту винесена Постанова по справі про притягнення до адміністративної відповідальності № 551-П від 05.10.2018.

Зверли увагу суду, на те, що ОСОБА_1 не оскаржувала вищезазначену Постанову № 551-П від 05.10.2018.

В подальшому, співробітниками Департаменту, з метою виконання вимог припису № 551-Пр від 07.09.2018, призначена перевірка у період з 17.01.2019 по 25.01.2019.

Під час проведення перевірки, встановлено, що вищезгаданий Припис не виконаний.

За результатами проведеної перевірки складений Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 46-А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 25.01.2019 та наданий припис - 551-Пр про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил із вимогою привести Об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан в строк до 25.03.2019.

На підставі проведеної перевірки, посадовими особами Департаменту винесена Постанова по справі про притягнення до адміністративної відповідальності № 46-П від 08.02.2019.

Звернули увагу суду, на те, що ОСОБА_1 не оскаржувала вище зазначену Постанову № 46-П від 08.02.2019.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 або її уповноважений представник відмовилась від отримання та підписання Акту, Протоколу та припису, Департаментом на виконання вимог п. 21 Порядку № 553 матеріали перевірки надіслані поштою 19.04.2019 № 029.

У зв`язку із тим, що ОСОБА_1 не отримала протокол від 19.04.2019, в якому зазначалася дата розгляду адміністративної справи, на її адресу направлений лист № 1020-3303 від 26.04.2019 з інформацією про перенесення розгляду її адміністративної справи (Харківська дирекція УДППЗ «Укрпошта» 26.04.2019 № 218), який позивачем отриманий особисто 02.05.2019.

В подальшому, посадовими особами Департаменту 07.05.2019 року винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 324-П, якою визнано ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.І ст. 188-42 КУпАП.

Згідно ч.3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої інстанції.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, з таких підстав:

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, але одночасно вони є і вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускається бездіяльності.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи,вирішення її в точній відповідності з законом,забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень,запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів,зміцнення законності.

Судом встановлено, що постановою у справі про адміністративне правопорушення від 07 травня 2019 за №324-11 ОСОБА_1 , визнана винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою статті 188-42 КУпАП, а саме: не виконала вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25 січня 2019 року №46-Пр, які стосувались приведення об`єкту у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм,

стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан

в строк до 25.03.2019 р.

25 січня 2019 року спеціалістами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспеції у Харківській області (далі - ДАБІ) проведена позапланова перевірка, за результатами якої складено акт № 46-А від 25.01.2019 р. та протокол про адміністративне правопорушення від 25.01.2019 р., де посадовими особами ДАБІ відображено нібито наступні порушення - ОСОБА_1 виконані роботи з реконструкції нежитлової будівлі, торгівельного павільйону з продажу продовольчих товарів під кафе та його експлуатація за адресою: АДРЕСА_2 ; ОСОБА_1 видано припис з метою усунення виявлених порушень.

Відповідно до ч. 1 ст.188-42КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабміну України за №294 від 09.07.2014р. та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженогопостановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.

За правилами абз. 2 ч.1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабміном України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, що прямо передбачено п.9 Порядку № 553. Єдиний виняток, передбачений ч.2 цього пункту для ситуації, в якій неможливо встановити суб`єкта містобудування, який будує чи збудував певний об`єкт.

Відповідно до п.5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до п.п. 9, 12, 13 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, та посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім того, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Право власності ОСОБА_1 на вказаний об`єкт зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується витягом від 13.02.2019 р. № 156147681, який містить актуальну інформацію про об`єкт нерухомого майна, зокрема дані про те, що нежитлова будівля розташована за адресою АДРЕСА_2 та має загальну площу 85,4 кв.м.

Також ОСОБА_1 є власником земельної ділянки за вказаною адресою на підставі Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 30.01.2018 р. Таким чином ОСОБА_1 є власником вказаної нерухомості. Як свідчить технічний паспорт на вказаний об`єкт нерухомості нежитлова будівля є будівлею 2006 року побудови. Відповідно до Довідки від 04.02.2019 р. № 199, виданої ТОВ "Харківське міське бюро нерухомості" та експертом інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_2 , на вказаному об`єкті відсутні самочинні перепланування, реконструкції, будівництво.

З матеріалів справи вбачається, що припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.01.2019 року, складений головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Арутюновою І.В., позивачу належним чином вручено не було. В матеріалах справи відсутні докази про отримання ОСОБА_1 вказаного припису особисто або через засоби поштового зв`язку.

З матеріалів, наданих Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, не вбачається, що ОСОБА_1 була присутньою під час здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Відповідно до п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

В даній справі судом встановлено, що акт №46-А від 25.01.2019 р. не було підписано позивачем, проте доказів, що вказаний акт складався в присутності позивача та пропонувався йому до підписання, а також доказів відмови від його підписання позивачем матеріали справи не містять. Сам акт перевірки №46-А від 25.01.2019 містить відмітку про відмову у його підписанні з боку позивача.

Згідно ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У відповідності до термінів, визначених у ст. 1 Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності". замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Згідно ст. 10Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

У відповідності до термінів, визначених у ст. 1 Закону України "Про архітектурну діяльність", суб`єкти архітектурної діяльності - архітектори, інші особи, які беруть участь у підготовці і розробленні містобудівної документації, проектної документації для будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будинків і споруд, благоустрою, ландшафтних та садово-паркових об`єктів, науково-дослідній і викладацькій роботі, замовники проектів та будівництва об`єктів архітектури, підрядники на виконання проектних і будівельних робіт, виробники будівельних матеріалів, виробів та конструкцій, власники і користувачі об`єктів архітектури, а також органи влади, що реалізують свої повноваження у сфері містобудування;

В матеріалах справи відсутні докази того, що ОСОБА_1 здійснює підготовчі чи будівельні роботи, забудову території за адресою: АДРЕСА_2 , у тому числі реконструкцію. Відповідно до Довідки від 04.02.2019 р. № 199, виданої ТОВ "Харківське міське бюро нерухомості" та експертом інженером з інвентаризації нерухомого майна ОСОБА_2 , на вказаному об`єкті відсутні самочинні перепланування, реконструкції, будівництво. Матеріали адміністративної справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того факту, що позивач є замовником будівельних робіт, їх підготовки чи забудови території

Таким чином, згідно вищезазначених норм законів проведення відносно позивача заходів державного архітектурно-будівельного контролю, у тому числі проведення перевірок та видання приписів, а також накладення штрафів без належного доведення порушення у сфері містобудівної діяльності є протиправним.

При цьому норма ч. 1 ст.188-42КУпАП передбачає адміністративну відповідальність лише за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена в адміністративно правових нормах відповідною статтею Особливої частини КУпАП сукупність ознак, які визначають громадську небезпечність, винність, протиправність вчинку, що призводить до застосування адміністративно правових санкцій. До складу правопорушення входять: об`єкт правопорушення; об`єктивна сторона правопорушення; суб`єкт правопорушення; суб`єктивна сторона правопорушення. Відсутність хоча б одного з елементів складу виключає правову відповідальність.

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3 ст.77КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Посилання на те, що позивач не оскаржувала раніше видані постанови та сплачувала адмінісративні штрафи не є обгрунтованою, так як сам факт сплати особою штрафу, навіть факт визнання вини у порушенні, не може бути достатнім доказом правомірності рішення суб`єкта владних повноважень і не звільняє останнього від доведення його правомірності. Вказаний висновок міститься у постанові Верховного суду від 15.05.2019 у справі № 537/2088/17.

Відповідачем не доведено, що протокол про адміністративне правопорушення відносно позивача, відповідний припис та постанова направлялись позивачу поштою та вона їх отримала, а відповідно була повідомлена про час, місце та результати розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення відносно неї.

Положеннями ч.2-4 ст.256 КУпАП передбачено, що протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, і ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені ст.268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Враховуючи, що відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення за відсутності позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 324-П від 07.05.2019 року.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Крім того, суд зауважує, що інспекторами ДАБІ складено два приписи, два протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та дві постанови про накладення штрафу на позивача фактично за одне є те ж саме порушення, оскільки, в направленні для проведення планового (позапланового) заходу від 17.01.2019 року №46-Н підставою перевірки зазначено - виконання суб`єктом містобудівної діяльності фізичною особою ОСОБА_1 вимог припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 07.09.2018 року № 551-Пр, що містив ті й самі вимоги щодо приведення об`єкту у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан, що й припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 25.01.2019 року № 46-Пр.

Відповідно до ч. 1 ст. 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

З огляду на зазначені вище обставини, суд доходить висновку, що відповідач не мав права застосовувати штраф за одне і те саме правопорушення, а тому постанова від 07.05.2019 про накладення штрафу на ОСОБА_1 за правопорушення, вчинене у сфері містобудування, винесено із порушеннями вимог чинного законодавства України є протиправним та підлягає скасуванню.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВРвід 17.07.97 року, та відповідно до ст.9Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, ст.6КАС України та ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року).

Однак, статтю 6 п. 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін (див. п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року).

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно зясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, з огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.

Згідно ч. 4 чт. 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита, тому судовий збір по справі слід покласти на рахунок держави.

Керуючись ст.ст. 3, 6, 7-9, 11, 73-77, 242, 268-272, 286 КАС України,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до головного інпектора будівельного нагляду інспекційного віділу №2 Департаменту Державної архітектуроно-будівельної інспекції у Харківській області Олещенко Євгена Вадимовича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити, а постанову №324-П від 07 травня 2019 року про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень на ОСОБА_1 скасувати.

Судові витрати компенсувати за рахунок держави.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: О.М.Герцов

Повний текст рішення виготовлений 13 серпня 2019 року.