Справа № 560/1705/19
Суддя: Матущак В.В.
Дата ухвалення: 2019-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/1705/19
РІШЕННЯ

іменем України

07 серпня 2019 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючого-судді Матущака В.В.

за участю:секретаря судового засідання Горбатюк І.С. позивача: ОСОБА_1 , представника відповідача: Черевика С.С.
розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області , Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області №15 від 25.01.2019 про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту;

- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури № IV-006/2019 від 24.04.2019 про залишення без задоволення скарги ОСОБА_1 , а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області №15 від 25.01.2019 - без змін;

- зобов`язати Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Хмельницької області провести повторний кваліфікаційний іспит для ОСОБА_1 у найближчий час проведення таких іспитів.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що оскаржувані у даній справі рішення є незаконними, необґрунтованими, протиправними та такими, що підлягають скасуванню, оскільки мало місце порушення "Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядок складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на зайняття адвокатською діяльністю в Україні", затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 №270. Позивач вказав, що письмовий іспит складався з чотирьох завдань. Комісія в рішенні зазначила, що ОСОБА_1 вцілому правильно виконав перше завдання білету (25 балів), друге завдання білету - в цілому виконав правильно (25 балів), четверте завдання білету в цілому виконано правильно (26 балів). Що стосується третього завдання білету, то на думку членів КДКА воно виконано неправильно, а відтак оцінено в 0 балів. На думку позивача, відповідач протиправно оцінив третє питання іспиту в "0" балів оцінки за виконану ним роботу, у зв`язку з чим вказане рішення порушує права позивача, що зумовило звернення позивача до суду з даним позовом для захисту своїх порушених прав.

Ухвалою від 24.06.2019 суд відкрив провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.

Відповідно до ухвали від 09.07.2019 суд вирішив провадження по справі зупинити до вирішення питання про відвід судді Матущака В.В. за клопотанням позивача.

Ухвалою від 09.07.2019 суддя Михайлов О.О. у задоволенні заяви позивача про відвід судді Матущаку В.В. по справі 560/1705/19 відмовив через необґрунтованість.

Ухвалою від 11.07.2019 суд поновив провадження в даній справі та призначив до розгляду.

В судовому засіданні позивач заявлені вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд позов задовольнити повністю.

Представник відповідача - Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області (КДКА Хмельницької області) в судовому засіданні позов не визнав, просив відмовити у позові. У поданому до суду відзиві на позов зазначив, що відповідачем було належним чином перевірено надані позивачем відповіді на запитання за обраним білетом та відповідно до встановленого порядку оцінки відповідей на іспит було проставлено позивачу відповідні оцінки. У зв`язку з цим прийняте рішення про відмову у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 , визнано його таким, що не склав письмовий кваліфікаційний іспит та до складання усного кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 не допущено. Таким чином, на думку відповідача, позовні вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню.

Представник відповідача - Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - ВКДКА) в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином.

На адресу суду направив відзив на позовну заяву, згідно якого наполягає на тому, що рішення ВКДКА №VШ-006/2019 від 24.04.2019 прийняте шляхом голосування за результатом розгляду скарги позивача на рішення КДКА Хмельницької області є правомірним, обґрунтованим та вмотивованим. При цьому ВКДКА вважає доводи, викладені у позовній заяві, безпідставними, необґрунтованими і такими, що не базуються на приписах чинного законодавства і фактичних обставинах справи. Зазначає, що оскаржувані рішення не мають безпосереднього впливу на суб`єктивні права позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право або шляхом накладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак безпосередньо не порушують права та інтереси позивача. Враховуючи наведене, просить відмовити у задоволенні позову повністю.

Заслухавши вступне слово учасників справи, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, з наступних підстав.

Суд встановив, що рішенням КДКА Хмельницької області №1 від 04.01.2019 ОСОБА_1 допущено до складення кваліфікаційного іспиту.

За результатами складення кваліфікаційного іспиту, рішенням КДКА Хмельницької області результат його письмового іспиту було оцінено у 76 балів. У зв`язку з цим рішенням КДКА Хмельницької області №15 від 25.01.2019 відмовлено у видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 визнано його таким, що не склав письмовий кваліфікаційний іспит, до складення усного кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 не допущено.

Згідно відомостей з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту, оцінювання письмового іспиту проводилось трьома членами кваліфікаційної палати - адвокатами Роховим О.В., Барилюк О.А. та Черевиком С.С.

У відповідності до Порядку, завдання письмового іспиту ОСОБА_2 оцінено: питання №1 - по 25 балів трьома членами палати; питання №2 - по 25 балів трьома членами палати; питання №3 - по 0 балів трьома членами палати; письмовий висновок по фабулі справи - по 26 балів трьома членами палати. Середній бал за результатами письмового іспиту склав 76 балів.

Позивачем підготовлене третє письмове завдання - заява про перегляд судового рішення Верховним Судом в кримінальному провадженні. Аналізуючи надану ОСОБА_1 відповідь на питання №3 КДКА Хмельницької області визначила, що відповідь підготовлена неправильно, оскільки вона не відповідає вимогам частини 2 статті 462 КПК України. Зокрема, відповідь не містить належного мотивованого обґрунтування наявності виключних обставин (відповідно до заданої фабули) встановлених міжнародною судовою установою, юрисдикція якої визнана Україною, порушень Україною міжнародних зобов`язань при вирішенні даної справи судом. Підготовлена заява не містить належного змісту вимог особи, яка її подала, не містить вимог щодо скасування судових рішень, які б відповідали вимогам процесуального закону та заданій фабулі. У заяві міститься вимога щодо перегляду вироку суду апеляційної інстанції, проте не враховано необхідність скасування рішення суду касаційної інстанції, яким вказаний вирок залишений без змін (відповідно до заданої фабули). Крім цього, поза увагою позивача залишилося питання дотримання встановлених строків звернення до Верховного Суду із заявою про перегляд судового рішення за виключними обставинами відповідно до заданої фабули. В результаті чого, оцінка виставлена позивачу за третє завдання - 0 (нуль) балів.

ОСОБА_1 оскаржив вищевказане рішення до ВКДКА, за результатом розгляду скарги ВКДКА вирішила скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення КДКА Хмельницької області № 15 від 25.01.2019 про відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту без змін.

Не погодившись із вказаними рішеннями, позивач звернувся до суду з відповідним позовом за захистом своїх порушених прав.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходив з наступного.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Як передбачено положеннями частиною 1 статті 8 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин 1, 2 статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту.

За визначенням частини 1 статті 9 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом.

Відповідно до частини 2 цієї статті кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення.

На виконання норм Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 № 270 затверджено Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні (далі - Порядок № 270).

Так, відповідно до пунктів 9 - 14, 17 розділу 4 Порядку № 270 кваліфікаційний іспит складається з двох частин: письмового іспиту та усного іспиту, які складаються окремо.

КДКА на основі Програми складення кваліфікаційного іспиту формують та затверджують рішенням КДКА екзаменаційні білети, кожний з яких підписується головою КДКА та затверджується печаткою КДКА. Для складення письмового та усного іспитів формуються та використовуються окремі екзаменаційні білети.

На виконання письмової роботи та для підготовки до усної відповіді особі надається час, який повинен становити не менше двох годин та не повинен перевищувати шести годин для кожної частини іспиту.

Проведення письмового іспиту та оцінювання результатів його складення здійснюється у певному порядку. Письмовий іспит складається першим. Особа, яка складає кваліфікаційний іспит, має підготувати вказані в обраному нею екзаменаційному білеті три завдання із різних галузей права та письмовий висновок щодо правової позиції та тактики захисту або надання іншої правової допомоги по фабулі справи, а завдання з галузей права мають бути виконані в формі процесуальних документів.

При складенні письмового іспиту особа, яка складає іспит, має право користуватися офіційними текстами нормативно-правових актів на друкованих носіях. Використання інших джерел інформації не дозволяється. Оцінка кожного із чотирьох письмових завдань здійснюється двома членами кваліфікаційної палати, і головою КДКА, якщо останній приймає участь у її засіданні, за шкалою від 0 до 30 балів. Середній бал за результатами складення письмового іспиту, вирахуваний як середньоарифметичне число від сумарної кількості виставлених балів, та не може перевищувати 120 і бути меншим за 80 балів.

Особа, яка за результатами складення письмового іспиту отримала 80 балів і більше (максимум 120 балів), вважається такою, що успішно склала письмовий іспит. При цьому, до складення усного іспиту допускаються особи, які успішно склали письмовий іспит.

Особа, яка не склала кваліфікаційний іспит, може протягом 30 днів з дня отримання рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури оскаржити його до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду, які можуть залишити оскаржуване рішення без змін, або зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури провести повторний кваліфікаційний іспит у найближчий час проведення таких іспитів (частина 5 цієї статті).

Суд зазначає, що відповідно до положень частини 1 статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.

При цьому, як передбачено частиною 5 статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать, зокрема, організація та проведення кваліфікаційних іспитів; прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту.

Положеннями частини 7 статті 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" передбачено, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.

З огляду на вище наведені норми діючого законодавства, слід дійти висновку, що в межах процедури кваліфікаційного оцінювання кандидатів, які бажають набути статусу адвоката, враховуючи мету і завдання проведення такого кваліфікаційного іспиту, обов`язком відповідача є з`ясування та надання оцінки теоретичним знанням у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону.

Зміст наведених норм у своїй сукупності свідчить про самостійне право КДКА на вирішення певного кола питань (у тому числі й оцінювання іспиту особи, яка має намір стати адвокатом) в межах закону. Дискреційні повноваження дають можливість на власний розсуд визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою, вільним розсудом в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Аналогічний висновок викладений у рішенні Верховного Суду від 05.07.2019 у справі 820/3167/18.

Так, КДКА Хмельницької області є колегіальним органом адвокатського самоврядування, однією із основних функцій якого є оцінювання рівня знань окремої особи та надання їм об`єктивної оцінки при цьому КДКА має певну свободу, у виборі одного з варіантів рішень, які є законними.

Згідно з Рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи № R(80)2 державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.

Застосовуючи вказані правові норми, суд робить висновок про те, що при оцінюванні рівня знань позивача за результатами кваліфікаційного іспиту відповідач діяв у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на цей орган в силу Закону.

Як вбачається з Відомості з оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту, визначено оцінку (середній бал), яку отримав позивач за письмову частину іспиту (білет №7). За результатами оцінювання письмового іспиту Позивач отримав 76 балів, тобто не набрав необхідної кількості балів для визнання його таким, що успішно склав письмовий іспит.

Так, ВКДКА за результатами розгляду скарги позивача та вивчення матеріалів кваліфікаційної справи встановила, що КДКА Хмельницької області під час проведення письмової частини кваліфікаційного іспиту та перевірки відповідей, наданих позивачем на завдання екзаменаційного білету, дійшла обґрунтованого висновку про те, що позивач не набрав необхідної кількості балів для визнання його таким, що успішно склав письмовий іспит, та у зв`язку із цим про недопущення його до складання усного іспиту.

Щодо твердження позивача про те, що ОСОБА_3 не мав права підписувати рішення, оскільки, воно мало підписуватися іншою особою то КДКА Хмельницької області суд зазначає, що ОСОБА_3 є як секретарем КДКА Хмельницької області так і секретарем кваліфікаційної палати КДКА Хмельницької області.

Одночасне перебування на зазначених вище посадах зумовлене вимогами Регламенту КДКА регіону затвердженого рішенням Ради адвокатів України № 77 від 16.02.2013 та Положення про КДКА Хмельницької області затвердженого рішення Ради адвокатів України № 113 від 08.04.2017. Зокрема підпунктом 5.7.1 Регламенту та пунктом 6.17 Положення, з системного тлумачення яких вбачається, що секретар палати і є секретарем КДКА і саме секретар палати підписує рішення прийняте певною палатою.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (частина 1 статті 90 КАС України).

З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, суд вважає, що відповідачі при прийнятті оскаржуваних рішень №15 від 25.01.219 про відмову ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту та № IV-006/2019 від 24.04.2019 про залишення без задоволення скарги ОСОБА_1 , а рішення КДКА Хмельницької області №15 від 25.01.2019 - без змін діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, а отже, відсутні правові підстави для скасування спірних рішень, тому в задоволенні позову необхідно відмовити.

На підставі статті 139 КАС України, у зв`язку з відмовою в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі, судові витрати не стягуються.

Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 244, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

у задоволенні позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Хмельницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 09 серпня 2019 року

Позивач:ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер - НОМЕР_1 )
Відповідач:Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Хмельницької області (вул. Зарічанська 5/3, оф. 801, м. Хмельницький, Хмельницька область, 29000 , код ЄДРПОУ - 25835007) Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (вул. Борисоглібська, 3, м. Київ 70, 04070 , код ЄДРПОУ - 26080214)

Головуючий суддя В.В. Матущак