Справа № 2340/5078/18
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/5078/18 Суддя (судді) суду 1-ї інст.:
ПОСТАНОВА

Іменем України

09 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Літвіної Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року, що прийняте у місті Черкаси, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання актів протиправними, їх скасування та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- визнати протиправними та скасувати акт спеціального розслідування групового нещасного випадку за формою Н-5* від 05.12.2018 в частині, що стосується ОСОБА_1 та акт за формою НТ* про нещасний випадок невиробничого характеру №80 від 05.12.2018;

- зобов`язати відповідача провести повторне розслідування нещасного випадку, що стався 03.07.2017 о 00 год. 15 хв. В Черкаському ВП ГУНП в Черкаській області по вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси, відносно ОСОБА_1 , з урахуванням висновків суду.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким позов задовольнити, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що оскаржуваний акт є необґрунтованим та підлягає скасуванню, а відповідач має провести нове розслідування.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджується, що 03.07.2017 в журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені правопорушення та інші події Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області за № 34513 зареєстровано рапорт співробітника про те, що 03.07.2017 о 00 год. 15 хв. на території Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області пролунав вибух.

Слідчим управлінням ГУНП в Черкаській області 03.07.2017 відкрито кримінальне провадження № 0000241 за ознаками ч.4 ст. 296 Кримінального кодексу України.

До начальника ГУНП в Черкаській області 11.09.2017 звернувся ОСОБА_1 з рапортом щодо проведення розслідування нещасного випадку, який трапився з ним 03.07.2017.

Наказом ГУНП в Черкаській області від 29.05.2018 № 1422 створено комісію з розслідування нещасного випадку.

В ході розслідування встановлено, що 02.07.2017 о 08 год. 00 хв. інспектор-черговий Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області лейтенант поліції Свідерський Б.Г., інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1., інспектор сектору превенції Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції Савіцький С.Л. заступили на добове чергування. Близько 00 год. 15 хв. на вулиці біля вікон чергової частини, які були відкриті, пролунав вибух, працівники поліції в цей час перебували в приміщенні чергової частини Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області, що знаходиться за адресою: вул. Пастерівська, 104, м. Черкаси на 1 поверсі при вході в будівлю.

Про вказану подію поліцейські негайно повідомили керівництво ГУНП в Черкаській області та одягнувши засоби індивідуального захисту (бронежилети, шоломи) вийшли на подвір`я щоб оглянути прилеглу територію, сторонніх осіб та підозрілих предметів виявлено не було.

Під час перевірки прилеглої території та огляду місця події працівниками вибухово-технічного відділу, на клумбі, яка розташована на відстані близько 25 м від центральних воріт зі сторони вул. Пастерівської та близько 10 м від входу до приміщення Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області виявлено вирву розміром 18x10x7 см від гранати РГД 5. Внаслідок вибуху будівля Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області пошкоджень не зазнала.

Згідно книги розстановки нарядів Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1. з 09 год. 00 хв. 02.07.2017 до 09 год. 00 хв. 03.07.2017 перебував на добовому чергуванні та від роботи внаслідок втрати працездатності не звільнявся.

Після закінчення добового чергування, 03.07.2017 близько 09 год. 00 хв. старший лейтенант поліції ОСОБА_1 03,07.2017 звернувся до ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області», де встановили діагноз: ЗЧМТ: струс головного мозку 03.07.2017, цефалгічний синдром, помірно виражена вегетативна лабільність. Гострий двобічний післятравматичний тубоотит.

На лікуванні в ДУ «ТМО МВС України в Черкаській області» позивач перебував з 03.07.2017 по 07.07.2017. В період з 06.07.2017 по 10.07.2017 знаходився на лікуванні в КЗ «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги» Черкаської міської ради.

В подальшому, 05.12.2018 складено акт форм Н-5* спеціального розслідування нещасного випадку (у тому числі поранення), що стався в приміщенні Черкаського відділу поліції ГУНП в Черкаській області за адресою: вул. Пастерівська, 104, з трьома потерпілими, у тому числі без загиблих, відповідно до якого комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок, який стався з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1. стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни, відповідно до п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346.

Також, 05.12.2018 складено акт форм НТ* №80 про нещасний випадок невиробничого характеру, відповідно до якого комісія з розслідування визнає, що нещасний випадок, який стався з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1. стався в період проходження служби і не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, внаслідок порушення потерпілим службової дисципліни, відповідно до п. 3.11 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій, що сталися в органах і підрозділах системи МВС України, затвердженого наказом МВС України від 27.12.2002 №1346.

Не погодившись з такими актами, вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду з позовом.

Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України під час проведення розслідування нещасного випадку та винесення оскаржуваних рішень.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції при прийнятті цієї постанови виходить з такого.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно із частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 КАС).

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

За правилами частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Розглядаючи справу по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції керувався тим, що спір у цій справі є публічно-правовим та належить до юрисдикції адміністративних судів.

В той же час із матеріалів справи слідує, що оспорювані акти складені спеціальною комісією з розслідування нещасного випадку. При цьому вказана комісія не здійснювала владні управлінські функції на основі законодавства, а розслідувала нещасний випадок та склала відповідні акти у яких зафіксувала певні факти, які не можуть бути предметом оскарження в адміністративному суді.

Справи про оскарження актів розслідування випадків розглядаються в порядку цивільного судочинства, оскільки спір стосується життя і здоров`я фізичної особи, що є її особистим немайновим правом, захист якого здійснюється, зокрема, за нормами цивільного законодавства (стаття 275 Цивільного кодексу України), або виникають із трудових правовідносин.

Таким чином, спір у даній справі підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства, у зв`язку з чим колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції помилково розглянув вказану справу, у порядку адміністративного судочинства.

Аналогічну позицію у цій категорії спорів висловлено Верховним Судом України у постанові від 26 квітня 2016 року по справі № № 805/3980/15-а, а також неодноразово було підтримано Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 12 грудня 2018 року у справі № 2а-2555/11/2670, від 23 січня 2019 року у справі № 522/24781/16-ц, від 30 січня 2019 року у справі №805/1930/18-а, від 13 лютого 2019 року у справі № 826/4176/18

Верховний Суд України та Велика Палата Верховного Суду вказували, що вирішення даного спору по суті в порядку, визначеному КАС, не ґрунтується на правильному застосуванні норм процесуального права.

Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Від наведених вище правових висновків Велика Палата Верховного Суду не відступала, а тому у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для їх неврахування.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилково розглянув даний спір в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 319 КАС судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини першої статті 238 КАС визначено, що суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За таких обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, а провадження у справі - закриттю, оскільки цей спір не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства, так як він має вирішуватись за правилами ЦПК.

Керуючись статтями 34, 238, 243, 311, 319, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року.

Провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання актів протиправними, їх скасування та зобов`язання вчинити дії закрити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді-доповідача Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов