Справа № 9901/296/19
Суддя: Прокопенко Олександр Борисович
Дата ухвалення: 2019-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

9 серпня 2019 року

м. Київ

Справа № 9901/296/19

Провадження № 11-741заі19

Суддя Великої Палати Верховного СудуПрокопенко О. Б.,перевіривши матеріали скарги ОСОБА_1 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 2 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправними дій, визнання незаконним та скасування рішення і вчинення дії,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, у якому з урахуванням уточнення позовних вимог просила:

- визнати протиправними дії Вищої ради правосуддя, яка не відреагувала по заяві на дії Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області;

- визнати дії Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області протиправними та незаконними при ухваленні судового рішення з померлим ОСОБА_2 у цивільній справі № 2-421/2012;

- перевірити на відповідність Конституції України (конституційність) закону України (його окремих положень), що застосований в остаточному судовому рішенні у справі суб`єкта права на конституційну скаргу;

- визнати незаконним і скасувати рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 листопада 2012 року;

- задовольнити адміністративний позов та встановити, що ОСОБА_3 без достатньої правової підстави набула право власності на земельну ділянку з моменту укладання договору купівлі-продажу жилого будинку з 10 листопада 2006 року, на підставі рішення Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 20 листопада 2012 року, ухваленого з померлим ОСОБА_2 у цивільній справі № 2-421/2012;

- прийняти рішення щодо визнання протиправними дії Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області при ухваленні рішення 20 листопада 2012 року з померлим ОСОБА_2 у цивільній справі № 2-421/2012 і дати висновок.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду як суд першої інстанції, перевіривши матеріали згаданої вище позовної заяви, 2 липня 2019 року постановив ухвалу, якою:

- відмовив у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя в частині вимог про визнання протиправними дій Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області та скасування судового рішення цього суду;

- відмовив у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя в частині вимог перевірити на відповідність Конституції України (конституційність) закону України (його окремих положень), що застосований у судовому рішенні та роз`яснив позивачеві, що розгляд цього питання віднесений до компетенції Конституційного Суду України;

- відмовив у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя в частині вимог встановити, що ОСОБА_3 набула право власності на земельну ділянку без достатніх правових підстав та роз`яснив позивачеві, що захист майнових прав здійснюється в порядку цивільного судочинства;

- позовну заяву ОСОБА_1 в частині визнання протиправними дій Вищої ради правосуддя разом з доданими до неї документами повернув позивачеві без розгляду на підставі пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

Частиною першою статті 293 КАС визначено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

До Великої Палати Верховного Суду від імені ОСОБА_1 надійшла касаційна скарга (надіслана поштою) 22 липня 2019 року, в якій порушено питання про скасування ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 2 липня 2019 року, постановленої ним як судом першої інстанції. Таку вимогу скаржником заявлено з посиланням на положення КАС, які регламентують касаційний перегляд судових рішень.

При цьому скаржником залишено поза увагою, що за змістом частини третьої статті 292 КАС судові рішення Верховного Суду, ухвалені ним як судом першої інстанції, Велика Палата Верховного Суду переглядає в апеляційному порядку.

Таким чином оскарження ухвали Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 2 липня 2019 року має здійснюватися у порядку, встановленому главою 1 розділу ІІІ «Апеляційне провадження» КАС, та шляхом подання апеляційної, а не касаційної скарги.

Вимоги до форми та змісту апеляційної скарги встановлено статтею 296 КАС, відповідно до якої:

1. Апеляційна скарга подається у письмовій формі.

2. В апеляційній скарзі зазначаються:

1) найменування суду апеляційної інстанції, до якого подається скарга;

2) найменування суду першої інстанції, який ухвалив рішення, номер справи та дата ухвалення рішення;

3) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає апеляційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку та електронної пошти, офіційна електронна адреса, за наявності;

4) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб);

5) вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, до суду апеляційної інстанції;

6) обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильність чи неповнота дослідження доказів і встановлення обставин у справі та (або) застосування норм права;

7) у разі необхідності - клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про витребування нових доказів, про виклик свідків тощо;

8) дата отримання копії судового рішення суду першої інстанції, що оскаржується;

9) перелік матеріалів, що додаються.

3. Апеляційна скарга може містити клопотання особи про розгляд справи за її участі. За відсутності такого клопотання вважається, що особа не бажає брати участі у судовому засіданні суду апеляційної інстанції.

4. Якщо в апеляційній скарзі наводяться нові докази, які не були надані суду першої інстанції, то у ній зазначається причина, з якої ці докази не були надані.

5. До апеляційної скарги додаються:

1) документ про сплату судового збору;

2) копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи;

3) копії доданих до апеляційної скарги письмових матеріалів, що відсутні в учасників справи, відповідно до кількості учасників справи;

4) докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

6. Якщо апеляційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору.

Скарга ОСОБА_1 оформлена без дотримання встановлених законом вимог.

Так, скаржником не зазначено дату отримання ним копії оскаржуваного судового рішення, матеріали скарги не містять документів, які б на таку дату вказували.

В апеляційній скарзі також не вказано, як того вимагає пункт 3 частини другої статті 296 КАС, реєстраційного номера облікової картки платника податків особи, яка подає скаргу, за його наявності або номера та серії паспорта для фізичних осіб - громадян України, електронної пошти, за наявності.

Усупереч вимогам пункту 6 частини другої статті 296 КАС скаржником не наведено обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильність застосування судом першої інстанції норм права при вирішенні питання щодо наявності підстав для відмови у відкритті провадження у справі в одній частині позовних вимог та поверненні позовної заяви - в іншій.

Крім того, зі змісту скарги не зрозуміло, яка саме особа її подає, адже «апелянтом» вказано ОСОБА_1 , однак, крім неї, скарга підписана ще й ОСОБА_4 , яка не є стороною у справі та яка у разі наміру оскаржити згадану вище ухвалу суду першої інстанції поряд із виконанням пункту 3 частини другої статті 296 КАС має обґрунтувати наявність у неї такого права у розумінні частини першої статті 293 КАС, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору, навести обґрунтування й докази наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження.

Згідно з частиною другою статті 298 КАС до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, установлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Положеннями статті 169 КАС визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Матеріали скарги містять клопотання про поновлення строку для її подання. Проте, оскільки ця скарга потребує усунення наведених вище недоліків, то вирішення такого клопотання до подання належно оформленої апеляційної скарги, щодо якої воно заявлене, з огляду на вимоги частини 4 статті 121 КАС, є передчасним.

Ураховуючи наведене та вимоги частини другої статті 298 і статті 169 КАС,скаргу слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків.

Апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику, якщо він не усуне її недоліки протягом установленого строку (пункт 1 частини четвертої статті 169КАС).

Ураховуючи викладене та керуючись статтями 169, 266, 292, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 2 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправними дій, визнання незаконним та скасування рішення і вчинення дії залишити без руху.

2. Надати скаржнику десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Великої Палати

Верховного Суду О.Б. Прокопенко