Справа № 640/15099/19
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2019-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2019 року м. Київ № 640/15099/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни
про визнання протиправною та скасування постанови,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ) звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Кісельової Віталіни Володимирівни (АДРЕСА_2 ), в якому просить суд визнати протиправною та скасувати постанову від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи, зокрема, відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника (ч. 6 ст. 160 КАС України).

В порушення вказаних вимог представником позивача у позовній заяві не зазначено реєстраційного номеру облікової картки ОСОБА_2 .

Згідно з п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. У справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача.

Як видно з прохальної частини позовної заяви, позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Натомість виклад обставин та обґрунтування порушених прав та інтересів позивача стосується постанови від 21.03.2019 № 58697239.

В той же час, в порушення п.п. 4, 5 та п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України позовна заява не містить викладу обставин та обґрунтування позивача відносно заявленої вимоги щодо скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Більш того, у прохальній частині позовної заяви позивач не зазначає номер виконавчого провадження, в межах якого прийнято постанову від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Крім того, згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість позивачем не додано доказів сплати судового збору.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою або фізичною особою - підприємцем до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до норм Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», установлено у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2019 - 1921,00 грн.

Разом з тим, зважаючи на те, що зміст позовної заяви не містить посилання позивача на постанову від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди та не містить згадки про суми основної винагороди, яку державний виконавець стягує постановою від 05.04.2019, суд пропонує позивачу при усуненні недоліків позовної заяви сплатити судовий збір за оскарження постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди, як за вимогу майнового характеру у розмірі 1 відсоток від суми стягнення основної винагороди, передбачений постановою від 05.04.2019, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вимог ч. 4 ст. 161 КАС України позивачем не надано постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди, яку позивач просить суд скасувати.

Також, згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, ч.ч. 1, 2 ст. 287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вже було зазначено судом, заявник просить суд визнати протиправною та скасувати постанову від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Між тим, до суду з даним позовом позивач звернулась 12.08.2019, тобто поза межами 10-денного строку.

Водночас позивачем заявлено клопотання про поновлення строку на звернення до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування вказаного клопотання позивач зазначила, що оскаржувану постанову від 21.03.2019 по виконавчому провадженню № 58697239 про стягнення з позивача основної винагороди у розмірі 1 389 449,87 адвокатом адвокатського бюро «Правова та економічна безпека» Скок В.С. отримано лише 19.06.2019 у відповідь на адвокатський запит листом від 13.06.2019 № 1450.

Тобто, позивач просить визнати протиправною та скасувати одну (від 05.04.2019 без номеру виконавчого), натомість у клопотанні про обґрунтування причин поважності пропуску строку звернення до суду мова йде про другу (від 21.03.2019 по ВП № 58697239) постанову.

Разом з тим, матеріали позовної заяви не містять обґрунтування позивача відносно поважності причин пропуску строку на звернення до суду з вимогою про скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Відтак, клопотання позивача про визнання причин пропуску строку звернення до суду з позовом про визнання протиправною та скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди, є необґрунтованим та таким що задоволенню не підлягає, а причини пропуску строку звернення до суду, є неповажними.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відтак, суд пропонує позивачу вказати інші причини для поновлення строку на звернення до суду з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди.

Суд також зазначає, що положеннями ст. 94 КАС України визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Як видно з доданих до позовної заяви документів, останні не засвідчені належним чином у визначеному законодавством порядку (не зазначено прізвище та ініціали особи, яка засвідчила копії документів).

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду (вул. Болбочана Петра, 8, корп. 1, блок А, м. Київ, 01601) протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху:

1) належним чином оформленої позовної заяви відповідно до положень статей 160 та 161 Кодексу адміністративного судочинства України разом з копією такої заяви та доданих до неї документів для направлення відповідачу; із зазначенням реєстраційного номеру облікової картки представника позивача; із викладом обставин та обґрунтування порушених прав та інтересів позивача постановою від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди;

2) оригіналу документу про сплату судового збору за звернення до суду у розмірі 1 відсотокf від суми стягнення основної винагороди, передбаченої постановою від 05.04.2019, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) доказів на підтвердження обставин, що стосуються визнання протиправною та скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди;

4) оригіналів або належним чином засвідчених копій доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтується вимога позивача;

5) заяви із зазначенням інших причин поновлення строку звернення до суду.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

У Х В А Л И В:

1. Причини пропуску строку звернення до суду з вимогою про визнання протиправною та скасування постанови від 05.04.2019 про стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди, що викладені у позовній заяві, визнати неповажними.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачу строк для усунення недоліків - протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини третьої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою.

Відповідно до положень ст. 169 та ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Суддя О.А. Кармазін