Справа № 760/21639/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 серпня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Бєлової Л.В. та суддів Кучми А.Ю., Пилипенко О.Є., перевіривши матеріали апеляційної скарги на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 31 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії №800872 та Дільничної виборчої комісії №800886 Територіального виборчого округу №222 м. Києва про визнання дій протиправними, скасування результатів виборів, -

ВСТАНОВИЛА:

29 липня 2019 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції із позовною заявою, в якій просив:

- визнати дії дільничної виборчої комісії за № 800886 протиправними;

- визнати дії дільничної виборчої комісії за № 800872 протиправними;

- притягнути до адміністративної відповідальності керівника дільничної виборчої комісії №8000886 шляхом накладення штрафу;

- притягнути до адміністративної відповідальності керівника дільничної виборчої комісії №800872 шляхом накладення штрафу;

- зобов`язати дільничну виборчу комісію за № 800886 усунути встановлені порушення;

- зобов`язати дільничну виборчу комісію за № 800872 усунути встановлені порушення;

- стягнути з відповідачів понесені ним витрати у зв`язку з виборчим процесом, на оплату послуг адвоката, на оплату розхідних матеріалів.

Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 31 липня 2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії №800872 та Дільничної виборчої комісії №800886 Територіального виборчого округу №222 м. Києва про визнання дій протиправними, скасування результатів виборів залишено без розгляду.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без розгляду з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, спірні правовідносини виникли щодо оскарження дій дільничної виборчої комісій, членів цих комісій, прийнятих у межах виборчого процесу.

Порядок розгляду даної категорії справ регулюється нормами Глави 11 § 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) «Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ».

Відповідно до частини першої статті 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Відповідно до приписів процесуального закону, початком строку на апеляційне оскарження ухвали суду є наступний день після проголошення (складення у повному обсязі і підписання складом суду, що її ухвалив) судового рішення.

Відповідно до ч. 2 ст. 278 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

У тексті апеляційної скарги апелянт зазначає, що оскаржувана ухвала була отримана ним лише 05 серпня 2019 року, відтак не вважає пропущеним строк для оскарження ухвали Солом`янського районного суду у місті Києві від 31 липня 2019 року.

Особливості обчислення процесуальних строків в окремих категоріях адміністративних справ, окрім іншого, врегульовано ст. 270 КАС України.

Так, згідно ч. 1 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 270 КАС України, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду.

Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, тобто є категоричною вказівкою на обов`язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Отже, апеляційна скарга на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 31 липня 2019 року може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду у дводенний строк з дня її проголошення.

У випадку пропуску такого строку апеляційна скарга підлягає залишенню без розгляду.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Як вбачається з апеляційної скарги, вона подана до Солом`янського районного суду міста Києва 07 серпня 2019 року та зареєстрована за вх.. № 67642 (а.с. 20). У Шостому апеляційному адміністративному суді відповідна апеляційна скарга зареєстрована 08 серпня 2019 року за вх. № 14162, що підтверджується реєстраційним штампом Шостого апеляційного адміністративного суду на супровідному листі (а.с. 27).

Відтак, колегія суддів наголошує, що апелянтом пропущено дводенний строк оскарження ухвали суду.

Враховуючи викладені обставини, оскільки апелянтом пропущено дводенний строк подання апеляційної скарги, такий строк не підлягає поновленню незалежно від причин його пропуск, то наявні правові підстави для залишення апеляційної скарги без розгляду на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

Крім іншого, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 надійшла до суду з пропуском встановленого процесуальним законом дводенного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст., 243, 248, 256, 270, 272, 273, 278 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 31 липня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Дільничної виборчої комісії №800872 та Дільничної виборчої комісії №800886 Територіального виборчого округу №222 м. Києва про визнання дій протиправними, скасування результатів виборів - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не може бути оскаржена.

Ухвалу підписано колегією суддів 08 серпня 2019 року.

Суддя-доповідач Л.В. Бєлова

Судді А.Ю. Кучма

О.Є. Пилипенко