Справа № 210/6190/18
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2019 року Справа № 210/6190/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В. при секретарі судового засідання - Сергієнка В.Ю., за участю представника позивача - Яценко С.О. та представника відповідача - Куреденко О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Деймос ЛТД» до Відділу з питань державного архітектурне-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, -
08.11.2018р. Товариство з обмеженою відповідальністю «Деймос ЛТД» звернулось до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області із позовною заявою до Відділу з питань державного архітектурне-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 331380,00 грн.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що посилання в оскаржуваній постанові № 24/17/23-51/1830 про повторність вчинення ТОВ «Деймос ЛТД» протягом року такого самого правопорушення, за яке товариство притягнуто до відповідальності згідно з постановою № 11 від 14.08.2018р., не має законного обгрунтування. Крім того, на час приймання оскаржуваної постанови № 24/17/23-51/1830 24.10.2018р., відповідачу було достовірно відомо, що постанову № 11 від 14.08.2018р. складену відповідачем, оскаржено ТОВ «Деймос ЛТД» до Дзержинського районного суду м.Кривого Рогу, де судом відкрито провадження і проводиться судовий розгляд, в установлений законом термін 15 днів з моменту її прийняття.
14.12.2018р. ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Ухвалою Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 25.03.2019р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Деймос ЛТД» до Відділу з питань державного архітектурне-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про визнання протиправною та скасування постанови №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018 р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 331380,00 грн. передано за підсудністю до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.
11.06.2019р. вказана справа надійшла до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та за результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу розподілено судді Дєєву М.В.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2019 р., справу № 210/6190/18 прийято до провадження та призначено судове засідання за правилами спрощеного позовного провадження на 27.06.2019р.
В матеріалах справи знаходиться відзив на позовну заяву від 04.01.2019р., в якому відповідач просить суд у задоволенні позову відмовити та зазначив, що при складання постанови № 24/17/23-51/1830 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.10.2018р., в описовій частині була допущена технічна помилка, а саме, не вірно зазначено номер постанови замість № 10 зазначено №11, оскільки саме постановою № 10 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.08.2018р. ТОВ «Деймос ЛТД» було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2, ч.1, ст.2 Закону України « Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено суму штрафу у розмірі 165 690,00 грн. На думку відповідача така обставина не впливає на законність винесеної відповідачем постанови, оскільки суть виявленого порушення в протоколі та постанові, акті зазначено вірно, що вказує на наявність технічної помилки під час складання постанови №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018р., через яку не може бути скасована законна по суті постанова.Відповідач також зазначив, що під час здійснення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил складання акту, протоколу та припису, а також під час винесення постанови, відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, щоо передбачені Конституцією та законами України.
22.03.2019р. позивачем було надано до Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області відповідь на відзив.
Під час судового засідання 27.06.2019р. представником позивача надано до суду письмові пояснення. У судовому засіданні оголошено перерву у розгляді справи. Наступне судове засідання призначено на 31.07.2019р.
16.07.2019р. відповідач надав до суду письмові пояснення з додатками.
31.07.2019р. судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував.
Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступні обставини.
Згідно з Протоколом розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 24.10.2018р. о 11 год. 30 хв. у приміщенні Відділу з питань державного архітектурне-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради
24.10.2018р. на підставі документів складених за результатами позапланової перевірки в.о.начальником відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради винесена постанова №24/17/23-51/1830, відповідно до якої, Товариство з обмеженою відповідальністю «Деймос ЛТД» визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого абз.2 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 331380,00 грн. із застосуванням п. 9 ст. Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Позивач вважає постанову №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018р. протиправною та такою, що підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (із змінами) затверджено відповідний Порядок (далі - Порядок № 553, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Згідно з п. 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до п. 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Отже, на час проведення перевірки ТОВ «Деймос ЛТД» та прийняття оскаржуваної постанови про накладення на ТОВ «Деймос ЛТД» штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, існувала така підстава для проведення позапланової перевірки, як необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у декларації про початок виконання підготовчих робіт, яка була передбачена п. 7 Порядку №553.
Так, відповідно до п. 12. Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Мінрегіонбуду від 16.05.2011 №45 «Про затвердження Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів», при проектуванні об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми наслідками (СС2) та зі значними наслідками (СС3), можуть одночасно призначатись ГАП та ГІП з визначенням одного з них головним виконавцем. Проект розробляється під керівництвом ГАПа (ГІПа). Окремі розділи або частини проектної документації розробляються під керівництвом відповідальних виконавців, які мають кваліфікаційний сертифікат. Титульний аркуш проекту підписується та скріплюється печаткою ГАПа (ГІПа). Окремі розділи або частини проектної документації підписуються виконавцями, які мають кваліфікаційний сертифікат, які є безпосередніми розробниками цих розділів або частин проектної документації.
Судом встановлено, відповідно до листа 1259/17 від 24.07.2018р. на звернення Відділу з питань державного архітектурне-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради, ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1 ) повідомив, що стосовно зазначеної інформації у декларації про готовність до експлуатації об`єкта, про відповідальну особу генерального проектувальника - головного інженера/архітектора проекту та за здійсненням авторського нагляду, він не виступав головним інженером проекту від ТОВ «Деймос ЛТД» по об`єкту реконструкції за адресою: АДРЕСА_4 , не був відповіда льною особою авторського нагляду за даним об`єктом та не вів журнал авторського нагляду і не підписував акти на приховані роботи.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що позивачем фактично внесено недостовірні дані в декларацію про початок виконання будівельних робіт.
Відповідно до п. 16 та п. 17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Таким чином, у зв`язку із виявленим порушенням ТОВ «Деймос ЛТД» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідачем було складено Акт перевірки, протокол та видано припис, які були надіслані на адресу позивача рекомендованим листом з повідомленням.
Суд зазначає, що відповідно до ст.7 Закону України «Про архітектурну діяльність», проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат.Проекти об`єктів архітектури затверджуються замовником.
Згідно з ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність», архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.
Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.
Так, відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначена Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 вищезазначеного Закону, суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва, зокрема, проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Згідно з ч. 9 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», дії, передбачені частинами першою - восьмою цієї статті, вчинені суб`єктами містобудування, яких протягом року було піддано стягненню за такі самі порушення, -тягнуть за собою накладення штрафу, визначеного у відповідному абзаці цієї статті, у подвійному розмірі.
Так, у постанові №24/17/23-51/1830 зазначено, що порушення, яке встановлено під час перевірки 11.10.2018р., вчинене ТОВ «Деймос ЛТД» повторно, за яке позивача було притягнуто до відповідальності згідно з постановою № 11 від 14.08.2018р.
У зв`язку з чим, постановою №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018р. на Товариство з обмеженою відповідальністю «Деймос ЛТД» накладено штраф у сумі 331380,00 грн. із застосуванням ч. 9 ст. Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Що стосується тверджень позивача про невірне складання відповідачем Протоколу від 11.10.2018р., а саме позивач зазначив, що протокол у справі про правопорушення у сфері містобудівельної діяльності стосовно ТОВ «Деймос ЛТД» складався відповідно до ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статей 254, 255 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а не як це передбачено формою, затвердженою наказом Мінрегіона від 15.05.2012 №240 «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельною контролю», відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності»,суд зазначає наступне.
Так, відповідно до правової позиції Верховного Суду України, викладеної в постанові від 10 вересня 2013 року у справі № 21-237а13, акт перевірки є документом, який лише підтверджує факт проведення перевірки, містить доказову інформацію про виявлені правопорушення та може бути наданий суду під час вирішення спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта і не зумовлює виникнення будь-яких прав та обов`язків для осіб, робота (діяльність) яких перевірялася.
Акт перевірки не є правовим актом індивідуальної дії, оскільки не є актом застосування норм права та не встановлює конкретні приписи, звернені до окремої особи.
Тобто, акт перевірки - це службовий документ, який стверджує факт проведення перевірки суб`єкта господарювання і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства, а визнання його протиправним не призведе до поновлення прав позивача у спірних правовідносинах.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення лише підтверджує факт проведення перевірки, є носієм доказової інформації про виявленні порушення та не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб.
Аналогічна правова позиція викладеа у постанові Верховного суду від 06.03.2018р. у справі № 380/499/17.
Також, судом встановлено, що при прийнятті постанови № 24/17/23-51/1830 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.10.2018р., в описовій частині була допущена технічна помилка, а саме, не вірно зазначено номер постанови (замість №10 зазначено №11). Суд звертає увагу, що саме постановою № 10 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.08.2018р. ТОВ «Деймос ЛТД» було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2, ч.1, ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штаф на суму 165 690,00 грн.
Суд погоджується з позицією відповідача та вважає, що дана обставина не впливає на законність винесеної відповідачем постанови, оскільки суть виявленого порушення в акті, протоколі та постанові зазначено вірно, що вказує на наявність технічної помилки під час складання постанови №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018р.
Крім того, під час розгляду справи судом, позивачем не надано суду належних доказів, які б спростовували виявлені порушення під час проведення позапланової перевірки.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та обєктивному дослідженні.
Таким чином, суд вважає, що відповідачем доведено правомірність оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №24/17/23-51/1830 від 24.10.2018 р., а отже дана постанова є такою, яка прийнята на підставі, у порядку та у спосіб, що визначені Законом.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст.ст. 139, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України,суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 08.08.2019р.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 08.08.2019р. Помічник судді Згідно з оригіналом Помічник судді М.В. Дєєв І.В. Калита І.В. Калита