Справа № 120/2578/19-а
Суддя: Слободонюк Михайло Васильович
Дата ухвалення: 2019-08-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

14 серпня 2019 р. Справа № 120/2578/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Слободонюк Михайло Васильович, перевіривши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до голови Вінницької міської ради Моргунова Сергія Анатолійовича про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до голови Вінницької міської ради Моргунова Сергія Анатолійовича за вимогами якої позивач просить, далі мовою оригіналу: "1. Прийняти рішення на виконання щодо реєстрації місця проживання мене за наступною адресою: АДРЕСА_1 ; 2. Розглянути питання щодо відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати згідно статті 8 Закону України "Про судовий збір"; 3. Компенсації всіх матеріальних затрат пов`язаних з позовом, а саме судовий збір, видачу судового (наказу) рішення".

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

1. Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак, у позовній заяві не зазначено жодних відомостей щодо відповідача, окрім його ім`я (прізвища, ім`я та по батькові) та посади, а саме: місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу); відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти чи відомостей щодо їх відсутності.

2. За приписами п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до частини першої та третьої статті 46 КАС України, сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

В розумінні статті 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг

При цьому, відповідачем (суб`єктом владних повноважень) може бути самостійно як юридична особа (орган, установа) так і інший суб`єкт наділений публічно-владними управлінськими функціями, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і посадова особа.

Як відповідача у справі позивачем визначено голову Вінницької міської ради Моргунова Сергія Анатолійовича . При цьому, відповідно до позовних вимог позивач просить суд: "прийняти рішення на виконання щодо реєстрації місця проживання ОСОБА_1 за наступною адресою: АДРЕСА_1 ". Зі змісту позовних вимог не можливо зрозуміти, що є предметом судового оскарження у даній справі (рішення, дії чи бездіяльність) та чи дійсно відповідач є тією особою яка має відповідати за заявленими позовними вимогами. Позовна заява ОСОБА_1 не містить належного обґрунтування щодо того, які саме права або інтереси позивача були порушені відповідачем у зв`язку з прийняттям рішення від 11.07.2019 року №І-01-54361/100-10 та яким чином і у який спосіб відповідач - міський голова може забезпечити виконання заявлених позивачем вимог.

Тобто зміст позовних вимог не відповідає викладу обставин, якими такі вимоги обґрунтовуються, що свідчить про неналежне врахування позивачем вимог п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України.

З огляду на викладене позивачеві необхідно уточнити відповідача у справі та зміст заявлених до нього позовних вимог і виклад обставин, якими позивач такі вимоги обґрунтовує.

3. Відповідно до п.п. 8 та 11 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, а також власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, позовна заява в порушення вказаних норм не містить зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових доказів, копії яких додано до заяви, та власного письмового підтвердження позивача про те, що позивачем не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Також судом встановлено інші недоліки позовної заяви.

4. Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

В силу вимог частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до пункту 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 01.01.2019 року встановлено розмір прожиткового мінімуму працездатних осіб - 1921 гривня.

Відповідно до матеріалів позовної заяви позивачем заявлена вимога немайнового характеру, у зв`язку з чим розмір судового збору має становити 768,40 грн. (1921 х 0,4).

Водночас в прохальній частині позивач просить про розгляд питання розстрочення та відстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати враховуючи статтю 8 Закону України "Про судовий збір".

Разом із тим, частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" визначено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. При цьому, частиною 1 даної статті встановлено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 160 КАС України якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Однак, позивач не вказав жодну із наведених у ч. 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір" підстав, за наявності яких суд може відстрочити, розстрочити, зменшити розмір судового збору або звільнити від його оплати, як і не надав жодних доказів на підтвердження відповідних обставин.

Суд також виходить з того, саме на заявника покладається обов`язок щодо доведення фактів відповідно до його прохання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору. Адже обов`язок сплатити судовий збір, встановлений відповідно до закону, має законну мету, а тому, за загальним правилом, не визнається судом непропорційним чи накладеним свавільно; застосовані згідно із законом процесуальні обмеження у формі обов`язку сплатити судовий збір, за загальним правилом, не зменшують для заявника можливості доступу до суду та не ускладнюють йому цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права.

Як убачається із матеріалів даної справи розмір судового збору при зверненні до суду із цим позовом становить 768,40 грн., тобто це мінімальний розмір судового збору, який сплачується заявником - фізичною особою при зверненні до суду.

При цьому жодного доказу який би підтверджував неможливість здійснення такої сплати до поданого клопотання ОСОБА_1 додано не було. Тобто, вимоги зазначеного клопотання є необгрунованими.

З урахуванням вищенаведеного суд прийшов до висновку про неможливість задоволення клопотання позивача про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Таким чином суд роз`яснює обов`язок надати докази сплати судового збору в сумі 768,40 грн. Судовий збір має бути сплачено за наступними реквізитами: УК у м.Вінниці/м.Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, р/р 4001, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд.

5. Відповідно до вимог частини 1, 4 статті 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Тобто, якщо подаються письмові докази, позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів.

Поряд із цим, вимоги до оформлення письмових доказів, які подаються до суду, встановлено статтею 94 КАС України. Відповідно до частин 2, 4, 5 статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Порядок засвідчення копій документів визначений пунктом 5.27 Національного стандарту України, затвердженого Державним комітетом з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003 «ДСТУ 4163-2003», відповідно до якого відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади (за наявності), особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії.

В порушення вказаних норм законодавства додані до позовної заяви фотокопії документів не засвідчені позивачем із урахуванням наведених правил.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, що викладена в постанові від 02.10.2018 року в справі № 2а-15994/12/2670.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини («Пелевін проти України», № 24402/02, від 20 травня 2010 року, п. 27; «Наталія Михайленко проти України», № 49069/11, рішення від 30 травня 2013 року, п. 31) право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Частиною другою статті 171 КАС України визначено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160, 161 КАС України, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого позову вимогам закону, позовну заяву ОСОБА_1 належить залишити без руху з наданням особі, яка її подала, розумного строку для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви у спосіб:

1) приведення позовної заяви у відповідність із вимогами ст.ст. 160, 161 КАС України, шляхом усунення тих недоліків, про які зазначено в ухвалі суду;

2) надання суду доказів сплати судового збору в розмірі 768,40 грн. (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок) за наступними реквізитами: УК у м. Вінниці/м. Вінниця/22030101, , Банк одержувач: Казначейство України (ЕАП), МФО 899998, р/р 4001, призначення платежу: судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький окружний адміністративний суд;

3) надання суду належним чином завірених копій документів, доданих до позовної заяви.

Також суд роз`яснює позивачу, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих документів відповідно до кількості учасників справи.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до голови Вінницької міської ради Моргунова Сергія Анатолійовича про зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Встановити позивачеві п`ятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Слободонюк Михайло Васильович