Справа № 826/11937/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Костюк Л.О.,

при секретарі: Андрієнко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язати вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Державна архітектурно-будівельна інспекція України, та з урахуванням заяви просила:

- визнати неправомірною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) по не розгляду в передбаченому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорту від 12.10.2017 року;

- зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) розглянути в передбаченому законом порядку її повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорту від 12.10.2017 року;

- зобов`язати Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) внести на підставі поданого нею повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12.10.2017 року відповідної інформації про здійснення забудови належної їй земельної ділянки в реєстр дозвільних документів.

В обґрунтування позову Позивач зазначає, що в порушення норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Відповідачем безпідставно не зареєстровано повідомлення Позивача про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року адміністративний позов задоволено частково.

Визнано протиправною бездіяльність Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4в, код ЄДР 40224921) щодо розгляду у встановленому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року подане ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Зобов`язано Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Трьохсвятительська, 4в, код ЄДР 40224921) розглянути та зареєструвати повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року подане ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

В решті позовних вимог відмовлено повністю.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі Відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Зокрема, Відповідач зазначає, що відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку № 466 та Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 зареєстрував подані замовником будівництва - ОСОБА_1 : повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку та господарської будівлі (гараж)» № КВ 01 від 03.08.2018 року; декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку та господарської будівлі (гараж)» № КВ 90 від 26.02.2019 року. Відповідач вважає, що вищезазначене свідчить про відсутність предмету спору між ОСОБА_1 та Департаментом.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

Іншими учасниками справи відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 07.06.2017 року № 88950809 Позивачу на праві приватної власності належить земельна ділянка кадастровий номер НОМЕР_2 за адресою: АДРЕСА_1 , з цільовим призначенням: для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

28 вересня 2017 року Позивачем отримано будівельних паспорт будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку та господарської будівлі вказаної вище земельної ділянки.

Засобами електронного зв`язку позивачем подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспорту від 12.10.2017 року.

16 квітня 2018 року листом № 10/26-8/1604/10 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві Державної архітектурно-будівельної інспекції України повідомив Позивача про направлення її звернення щодо надання інформації про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Також, листом від 20 квітня 2018 року № 073-К-6133-1031 Відповідачем повідомлено Позивача, що доступ до електронної системи надання адміністративних послуг у сфері будівництва посадовим особам Відповідача надано 09 січня 2018 року, тому розглянути заявку на отримання адміністративної послуги «Повідомлення про початок виконання будівельних робіт» щодо об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 12 жовтня 2017 року було неможливо та роз`яснено порядок подання повідомлень про початок виконання будівельних робіт для реєстрації.

Задовольняючи адміністративний позов частково суд першої інстанції виходив з того, що станом на час вирішення справи відсутні відомості щодо розгляду у встановленому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року, тому позов в частині визнання протиправною бездіяльність Відповідача щодо не розгляду у встановленому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року та зобов`язання Відповідача розглянути у передбаченому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року підлягає задоволенню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його обґрунтованим з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

За приписами п. 1 ч. 1, ч. 2 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Статтею 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

При цьому, механізм набуття права на виконання будівельних робіт визначений Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466 "Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт" (далі - порядок).

Відповідно до п. 5 Порядку будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Згідно з п. 13 Порядку повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Таким чином, особа, яка має намір розпочати будівельні роботи об`єкта, будівництво якого здійснюється на підставі будівельного паспорта, і не потребує реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, повинна подати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

За приписами п. 1 Порядку ведення єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 року № 92 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.07.2011 року за № 885/19623 (далі - Порядок № 92), цей Порядок визначає механізм ведення єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів (далі - єдиний реєстр) як єдиної комп`ютерної бази даних.

Відповідно до п. 4 Порядку № 92 формування та внесення даних до єдиного реєстру покладаються на уповноважених наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України її посадових осіб та посадових осіб її територіальних органів (далі - уповноважені особи).

Пунктом 5 Порядку № 92 встановлено, що формування даних для внесення до єдиного реєстру відбувається на підставі інформації, поданої замовниками будівництва.

Відповідно до п. 7 Порядку № 92 підставою для внесення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України відомостей до єдиного реєстру є отримання нею повідомлення про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт (далі - повідомлення), реєстрація декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація), видача дозволу на виконання будівельних робіт (далі - дозвіл), видача сертифіката, повернення на доопрацювання декларацій та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів.

Пунктами 11-14 Порядку № 92 встановлено, що Уповноважені особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог пункту 20 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 461, пункту 9 Порядку виконання підготовчих робіт та пункту 10 Порядку виконання будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, та за її наявності вносять дані до єдиного реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання, про що вносять дані до єдиного реєстру. За фактом реєстрації уповноважені особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій. Уповноважені особи на підставі прийнятого рішення про видачу чи відмову у видачі дозволів на виконання будівельних робіт чи сертифікатів здійснюють оформлення та підписання дозволів на виконання будівельних робіт, сертифікатів, відмов у їх видачі, про що вносять дані до єдиного реєстру. У разі подання замовником за результатами виявлення помилки достовірних даних щодо інформації, яка потребує змін у повідомленні чи декларації, уповноважені особи здійснюють розгляд повідомлення чи декларації, у яких враховано зміни, відповідно до пункту 11 цього Порядку. У випадку прийняття наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України чи її територіального органу про скасування реєстрації повідомлень чи декларацій або прийняття рішення суду про скасування реєстрації повідомлення чи декларації уповноважені особи виключають дані про їх реєстрацію з єдиного реєстру.

З системного аналізу зазначених норм випливає, що Уповноважені особи не наділені повноваженнями відмовляти у реєстрації отриманих повідомлень про початок виконання, зокрема, будівельних робіт та, відповідно, не встановлено підстав для такої відмови. Натомість єдиною підставою для внесення Уповноваженими особами відомостей до єдиного реєстру є отримання ними повідомлення про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт. В той же час, у разі прийняття наказу ДАБІ України чи її територіального органу про скасування реєстрації повідомлень Уповноважені особи виключають дані про їх реєстрацію з Єдиного реєстру.

Відповідно до ст. 4-1 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» строк видачі документів дозвільного характеру становить десять робочих днів, якщо інше не встановлено законом.

У разі якщо у встановлений законом строк суб`єкту господарювання не видано документ дозвільного характеру або не прийнято рішення про відмову у його видачі, через десять робочих днів з дня закінчення встановленого строку для видачі або відмови у видачі документа дозвільного характеру суб`єкт господарювання має право провадити певні дії щодо здійснення господарської діяльності або видів господарської діяльності. Відмітка в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань про дату прийняття заяви є підтвердженням подання заяви та документів державному адміністратору або дозвільному органу.

Днем видачі документа дозвільного характеру вважається останній день строку розгляду заяви дозвільним органом, передбаченого законом.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, доступ до електронної системи надання адміністративних послуг у сфері будівництва посадовим особам Відповідача надано 09.01.2018 року, тому розглянути заявку на отримання адміністративної послуги «Повідомлення про початок виконання будівельних робіт» щодо об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорту від 12.10.2017 року було неможливо.

Разом з цим, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що з 09.01.2018 року до моменту вирішення справи у Відповідача було достатньо часу для розгляду у встановленому законом порядку та реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року, проте Відповідачем дій визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком № 92 у строк встановлений Законом України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності» не вчинено.

З огляду на те, що станом на час вирішення справи відсутні були відомості щодо розгляду у встановленому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року, тому суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позов в частині визнання протиправною бездіяльність Відповідача щодо не розгляду у встановленому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року та зобов`язання Відповідача розглянути у передбаченому законом порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року підлягає задоволенню.

При цьому, порядок ведення єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів, затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 24.06.2011 року, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19.07.2011 року за № 885/19623 (далі - Порядок) визначає механізм ведення єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів (далі - єдиний реєстр) як єдиної комп`ютерної бази даних.

Зазначеним порядком встановлено, що ведення єдиного реєстру, функціонування і супроводження програмного забезпечення реєстру, збереження та захист бази даних реєстру, забезпечення доступу до нього територіальних органів Держархбудінспекції України здійснює Державна архітектурно-будівельна інспекція України. Формування даних для внесення до єдиного реєстру покладається на територіальні органи Держархбудінспекції України за місцем розташування об`єкта. Формування даних для внесення до єдиного реєстру відбувається на підставі інформації, поданої територіальними органами Держархбудінспекції України.

Пунктом 7 вказаного Порядку визначено, що підставою для внесення Державною архітектурно-будівельною інспекцією України відомостей до єдиного реєстру є повідомлення про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів (далі - документи).

Статтею 34 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, який формується на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у ст. 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".

До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Пунктом 31 Порядку № 466 передбачено, що відомості щодо отриманих повідомлень про початок виконання будівельних робіт; поданих та зареєстрованих декларацій; виданих, переоформлених, анульованих дозволів; отриманих повідомлень про зміну даних у повідомленнях про початок виконання будівельних робіт чи зареєстрованих деклараціях (передача права на будівництво об`єкта іншому замовнику, зміна генерального підрядника чи підрядника (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), зміна осіб, відповідальних за проведення авторського і технічного нагляду, чи відповідальних за виконання робіт) вносяться до єдиного реєстру отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, відмов у реєстрації таких декларацій та у видачі таких дозволів і сертифікатів.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 408) затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, згідно з п. 1 якого, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Тобто, реєстрація повідомлень про початок виконання будівельних робіт в єдиному державному реєстрі є дискреційними повноваженнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України, яка не є відповідачем у справі. Суд не може підміняти державний орган, приймаючи замість нього рішення, яке б відповідало закону, та давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, які належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень.

Аналогічна позиція щодо неможливості підміняти собою органи владних повноважень, узгоджується із позицією Верховного суду України, викладеною в постанові Пленуму № 13 від 24.10.2008 року та з позицією Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що завдання суду при здійсненні його контрольної функції полягає не в тому, щоб підміняти органи влади держави, суд не повинен підміняти думку національних органів будь-якою своєю думкою.

Оскільки до Державної архітектурно-будівельна інспекція України не надходило повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року, то суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що позовні вимоги про зобов`язання внести на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт на підставі будівельного паспарту від 12.10.2017 року відповідну інформацію про здійснення забудови належної позивачу земельної ділянки в реєстр дозвільних документів задоволенню не підлягає, з чим погоджується колегія суддів.

Доводи Відповідача в апеляційній скарзі про те, що ним зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку та господарської будівлі (гараж)» № КВ 01 від 03.08.2018 року та декларацію про готовність об`єкта до експлуатації «Будівництво індивідуального (садибного) житлового будинку та господарської будівлі (гараж)» № КВ 90 від 26.02.2019 року, а тому відсутній предмет спору, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки Позивач звернувся з даним адміністративним позовом 30.07.2018 року, що підтверджується відбитком штемпеля Окружного адміністративного суду міста Києва № 726/11937/18 та станом на час вирішення справи у суді першої інстанції були відсутні відомості щодо розгляду повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

Л.О. Костюк

Повний текст складено 13.08.2019 року.