Справа № 320/772/19
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2019 року м.Київ № 320/772/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулосьУправління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області (далі - Управління) з позовом до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 зобов`язання знести самочинно побудовану прибудову розмірами 6,96 х 3,28 м (привести земельну ділянку до попереднього стану) за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем у встановлений законом строк добровільно не виконано вимоги, встановлені у приписі, зокрема зупинення будівельних робіт з реконструкції частини житлового будинку, а також не отримано документу, який надає право на виконання таких будівельних робіт, а тому вважає, що об`єкт нерухомості, який має ознаки самочинного будівництва підлягає знесенню, у зв`язку з чим суб`єкт владних повноважень звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

В судовому засіданні представники позивача позов підтримали та просили його задовольнити.

Відповідач та представник відповідача не погоджуються з доводами позивача, позовні вимоги не визнають та вважають такими, що не підлягають задоволенню, оскільки відхилення від вимог будівельних норм і правил не є істотними, не порушують прав та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації та не впливають на міцність і безпечність житлового будинку.

29 травня 2019 року до суду надійшло клопотання про подальший розгляд справи за відсутності відповідача та представника відповідача, на що представники позивача та третя особа в судовому засіданні не заперечували.

Крім того, представник позивача та третя особа заявили клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 20.02.2019 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження.

14 березня 2019 року та 09.04.2019 до суду надійшло клопотання від ОСОБА_2 про залучення її третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача до участі в даній адміністративній справі, яке суд в судовому засіданні задовольнив.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 14.07.2017 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області (далі - Відділ), правонаступником якого є Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області, надійшла заява від ОСОБА_2 стосовно проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства за адресою: АДРЕСА_1 .

На підставі зазначеного звернення та направлення для проведення позапланової перевірки від 17.07.2017 № 95/17 посадовою особою Відділу було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки було встановлено, що згідно з договором дарування земельної ділянки від 02.07.2013, зареєстрованого в реєстрі за № 1229 та витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.07.2013, індексний номер 5582119, земельна ділянка (площа 0,0327 га; кадастровий номер НОМЕР_1 ; цільове призначення: для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд) по АДРЕСА_1 належить ОСОБА_1 .

Відповідно до договору дарування 2/3 частин житлового будинку від 02.07.2013, зареєстрованого в реєстрі за № 1286 та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.07.2013, індексний номер 5580080, ОСОБА_1 передано у власність 2/3 частин житлового будинку з відповідними господарсько-побутовими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 .

На вищезазначеній земельній ділянці виконані будівельні роботи з будівництва монолітного фундаменту розмірами 6,96x3,28 м.

З листа Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради від 19.07.2017 № 450 вбачається, що забудовнику ОСОБА_1 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки чи містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 не надавався.

Враховуючи зазначене, будівельні роботи виконані самочинно, без отримання будівельного паспорта та оформлення документа, що дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено ст.ст. 27, 34 Закону України від 17.02.2011 № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038).

На момент перевірки 21.07.2017 були виконані будівельні роботи з будівництва монолітного фундаменту.

За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т-2107/1 та протокол № Л-А- 2107/1 від 21.07.2017.

Окрім того, ОСОБА_1 надано припис від 21.07.2017 № С-2107/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та припис від21.07.2017 № С-2107/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, з вимогою з 21.07.2017 зупинити будівельні роботи з реконструкції частини житлового будинку по АДРЕСА_1 до усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.

Примірники акту, приписів та протоколу надіслані ОСОБА_1 рекомендованим листом (№072).

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення Відділом винесено постанову № А-3107/1 від 31.07.2017 про порушення ст. 27, ст. 34 Закону № 3038, у зв`язку з чим відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн. Примірник постанови надіслано ОСОБА_1 рекомендованим листом (№ 441).

Також, 25.07.2017 до Відділу повторно надійшла заява від ОСОБА_2 стосовно проведення перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства по АДРЕСА_1 .

На підставі зазначеного звернення та з метою перевірки виконання вимог припису від 21.07.2017 № С-2107/2, направлення № 98/17 від 25.07.2017, Відділом проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил за адресою: АДРЕСА_1 .

Перевіркою було встановлено, що відповідачем вимоги припису від 21.07.2017 № С-2107/2 не виконано, а саме: не зупинені будівельні роботи з реконструкції частини житлового будинку до усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку. На момент перевірки зафіксовано наступний об`єм робіт: виконані будівельні роботи з будівництва монолітного фундаменту та стін першого поверху прибудови до частини житлового будинку.

На підставі вищезазначеного станом на 27.07.2017 встановлено, що відповідачем вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.07.2017 № С-2107/2 не виконуються.

В результаті проведеної перевірки було складено акт дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № Т-2707/1, протокол про адміністративне правопорушення № Л-А-2707/1 від 27.07.2017 та припис № С-2707/1 від 27.07.2017 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, з вимогою з 27.07.2017 зупинити будівельні роботи з реконструкції частини житлового будинку по АДРЕСА_1 до усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку.

Примірники акту, припису та протоколу надіслані ОСОБА_1 рекомендованим листом (№ 322).

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення, Відділом винесено постанову № А-0708/2 від 07.08.2017 про порушення ч. 1 ст. 41 Закону № 3038) та постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» (далі - Постанова № 553), у зв`язку з чим відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 5 100,00 грн. Примірник відповідної постанови надіслано ОСОБА_1 рекомендованим листом (№ 597).

До міського голови м. Бровари надійшла заява від ОСОБА_2 від 31.07.2017 стосовно проведення перевірки виконання вимог приписів по АДРЕСА_1 .

З метою перевірки виконання вимог припису від 27.07.2017 № С-2707/1 на підставі направлення для проведення позапланової перевірки № 99/17 від 31.07.2017 Відділом проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт по АДРЕСА_1 .

Перевіркою, проведеною 31.07.2017 встановлено, що вимоги припису від 27.07.2017 № С-2707/1 не виконано, а саме: не зупинені будівельні роботи з реконструкції частини житлового будинку до усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку. На момент перевірки зафіксовано наступний об`єм робіт: виконані будівельні роботи з будівництва монолітного фундаменту, стін першого поверху та частково покрівлі прибудови до частини житлового будинку.

Також, не отримано документ, що надає право на виконання будівельних робіт або ж не приведено земельну ділянку до попереднього стану чи будь-яким іншим шляхом відповідно до чинного законодавства, чим порушено ч.ч. 1, 3 ст. 41 Закону № 3038 та вимоги Постанови № 553.

На думку позивача, самочинне будівництво вже саме по собі є порушенням державних правил та норм здійснення будівництва, а тому вважає, що відповідач повинен знести прибудову до частини житлового будинку розмірами 6,96x3,28 м за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

За змістом ст. 41 Закону України № 3038-VI від 17.02.2011 «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Закон № 3038) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, у тому числі є, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку № 553 регламентовано, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п. 8 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

За змістом п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи, зокрема, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 13 Порядку № 553 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень, бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (п. 14 Порядку № 553).

Відповідно до п.п. 15-18, 21 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акту. Один примірник акту перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить, що орган державного архітектурно-будівельного контролю здійснює, в тому числі, позапланові заходи з перевірки додержання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання ними підготовчих та будівельних робіт, результати яких оформлюються актом перевірки та у разі встановлення порушень виносить обов`язкові для виконання приписи.

Право власності на землю (земельну ділянку) регулюється главою 27 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України).

Відповідно до ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно.

Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб.

Особа, яка здійснила самочинне будівництво, має право на відшкодування витрат на будівництво, якщо право власності на нерухоме майно визнано за власником (користувачем) земельної ділянки, на якій воно розміщене.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Крім того, відповідно до положень ст. 38 Закону № 3038 право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить також відповідним інспекціям державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, установлених у приписі про усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

Отже, системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновків про те, що самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці, але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.

Знесення самочинного об`єкта нерухомості відповідно до ст. 376 ЦК України є крайнім заходом впливу на забудовника і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством заходи з метою усунення порушень щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності та коли неможлива перебудова об`єкта нерухомості чи особа відмовляється від здійснення такої перебудови.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 16.01.2019 у справі № 458/1173/14-ц.

Судом встановлено, що на виконання вимог ухвали Броварського міськрайонного суду Київської області від 12.12.2017 у цивільній справі № 361/5201/17 за позовом Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Броварської міської ради Київської області до ОСОБА_1 , третя особа - ОСОБА_2 , про знесення самочинної споруди було проведено судову будівельно-технічну експертизу, за результатами якої складено висновок № 7-18 від 17.06.2018, з якого вбачається наступне.

За результатами обстеження встановлено, що ОСОБА_1 з тильної сторони своєї квартири АДРЕСА_2 влаштувала прибудову літ. А 7, згідно технічного паспорта від 02.11.2017, з газоблоків висотою приміщень 2,6 м, яка має форму трапеції розміром фасадних (зовнішніх) стін 6,40 м х 3,20 м.

Дана прибудова капітальною стіною з газоблоків поділена на два приміщення, одне із яких - веранда 1-3, площею 10,9 кв.м. має вхідний дверний та віконний прорізи з металопластику та сполучення з житловою кімнатою 1-2, площею 21,8 кв.м. житлового будинку. Друге приміщення прибудови - санвузол 1-4, площею 6,7 кв.м., має віконний проріз з металопластику та сполучення з приміщенням кухні 1-1, площею 13,3 кв.м прибудови літ. А.

На час обстеження сполучення приміщень 1-3 площею 10,9 кв.м. та 1-4 площею 6,7 кв.м. з приміщеннями будинку зашиті листами ОSВ, знаходились без внутрішнього оздоблення стін, підлоги, стелі та не були підключені до інженерних мереж будинку.

При дослідженні матеріалів цивільної справи та додатково наданих матеріалів встановлено, що дана прибудова з піноблоків літ. А 7 самовільно, без погодження з другим співвласником зблокованого житлового будинку, без виготовлення будівельного паспорта та без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт влаштована шляхом реконструкції, знесення старої прибудови літ. А 5 з дерева, облицьованої цеглою, згідно технічного паспорта від 01.11.2012.

Відповідно до даних технічного паспорта від 01.11.2012 фізичний знос конструктивних елементів прибудови літ. А 5 становив 60 %, а їх технічний стан незадовільний (експлуатація елементів будинку можлива лише при умові проведення їх ремонту).

При зазначенні фізичного зносу 61 % і більше технічний стан конструктивних елементів об`єкта нерухомості вважається ветхий (стан несучих конструктивних елементів аварійний, а не несучих - дуже ветхий; обмежене виконання елементами будинку своїх функцій) і конструктивні елементи не підлягають ремонту, а заміні на нові.

За результатами натурного обстеження встановлено, що після реконструкції фізичний знос конструктивних елементів прибудови літ. А 7 згідно технічного паспорта від 02.11.2017 знаходився в межах до 5 %, а технічний стан конструктивних елементів є добрим (пошкоджень і деформацій немає, є окремі несправності, що не впливають на експлуатацію елемента і усуваються під час ремонту).

З висновку експерта також вбачається, що після реконструкції приміщення прибудови літ. А 7 стали відповідати вимогам нормативних документів щодо висоти їх приміщень (збільшились з 2,01 м до 2,60 м). Нормативний строк експлуатації несучих дерев`яних стін, облицьованих цеглою прибудови літ. А 5, 1965 року побудови закінчився у 2015 році і потребував заміни. Клас приміщень побудови змінився з шостого на п`ятий, тобто покращився.

При огляді приміщень житлових кімнат 1-2 площею 21,8 кв.м., 2-3 площею 7,1 кв.м. житлового будинку АДРЕСА_1 , 1947 року побудови експертом не встановлено руйнування, деформацій або тріщин стін чи фундаментів, характерних при збільшенні навантажень на несучі конструкції при проведенні робіт з реконструкції прибудови літ. А 7 до квартири АДРЕСА_2

При огляді приміщення кухні 2-2 площею 8,8 кв.м. прибудови літ. 1 до житлового будинку № 13 експертом встановлено незначні волосяні тріщини в примиканнях стін до перекриття приміщення та відставання шпалер від основи, що цілком може бути наслідком тривалої експлуатації конструктивних елементів та потребує проведення поточного ремонту.

Руйнування, деформацій, тріщин стін чи фундаментів приміщення кухні 2 площею 8,8 кв.м. прибудови літ. 1, характерних при збільшенні навантажень несучі конструкції при проведенні робіт з реконструкції прибудови літ. А 7 квартири АДРЕСА_2 експертом не встановлено.

З огляду на наведене, судовий експерт прийшов до висновку, що прибудова розміром 6,96 м х 3,20 м, літ. А 7 до житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , забудовника ОСОБА_1 частково не відповідає вимогам діючих державно-будівельних норм в галузі будівництва, а саме: самовільно збудована без отримання дозвільної документації - виготовлення проектної документації/будівельного паспорту та без відправлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що передбачено вимогами п. 5 ст. 26 та п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом з тим, відхилення від вимог будівельних норм і правил не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність житлового будинку АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 25 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 6 «Про практику застосування судами ст. 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» відхилення від проекту забудови об`єкта нерухомості або від вимог будівельних норм і правил, які не є істотними, не порушують прав інших осіб та інтересів суспільства, не суперечать санітарно-технічним вимогам і правилам експлуатації, не впливають на міцність і безпечність цього об`єкта (зокрема, відхилення у житловому будинку від внутрішнього планування зі збереженням чи незначним відхиленням від установленого проектом розміру житлової площі, незначна зміна його зовнішніх габаритів, місця розташування тощо), не можуть бути підставою для задоволення вимог про перебудову чи про знесення об`єкта нерухомості.

Отже, з огляду на наведене, з урахуванням висновків Верховного Суду, Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ та беручи до уваги висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, суд вважає, що позовні вимоги про знесення самочинно побудованої прибудови розмірами 6,96 х 3,28 м (приведення земельної ділянки до попереднього стану) є безпідставними та необгрунтованими, а тому задоволенню не підлягають.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 4 ст. 73 КАС України регламентовано, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених

ст. 78 цього Кодексу.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, що є підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 90, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.