Справа № 9901/320/19
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 серпня 2019 року

Київ

справа №9901/320/19

провадження №Зі/9901/236/19

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Кашпур О.В., розглянувши у порядку письмового провадження заяву представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Білак М.В. у справі №9901/320/19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування рішення, стягнення моральної шкоди,

у с т а н о в и в :

07 червня 2019 року ОСОБА_2 - представник ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як до суду першої інстанції із позовною заявою до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України), в якій просив:

- визнати протиправними дії ВККС України щодо здійснення оцінювання ОСОБА_1 . на відповідність займаній посаді судді Вінницького міського суду Вінницької області в частині оцінювання критеріїв та показників, окрім тих, що оцінюються за результатами іспиту;

- зобов`язати ВККС України завершити оцінювання ОСОБА_1 на відповідність займаній посаді судді в частині оцінювання критеріїв та показників, окрім тих, що оцінюються за результатами іспиту;

- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 13 травня 2019 року №235/ко-19 про невідповідність ОСОБА_1 займаній посаді судді Вінницького міського суду Вінницької області;

- стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 1 000 000,00 грн.

- стягнути з ВККС України на користь позивача судові витрати.

Ухвалою Верховного Суду від 11 червня 2019 року відкрито провадження у справі.

Представником позивача подано заяви про відвід колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: Калашнікової О.В., Білак М.В., Губської О.А., Загороднюка А.Г., Соколова В.М., що розглядає дану адміністративну справу, з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), а саме наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суддів.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року визнано необґрунтованими заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відводи колегії суддів в адміністративній справі №9901/320/19. Передано заяви представника позивача про відводи колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі: Калашнікової О.В., Білак М.В., Губської О.А., Загороднюка А.Г., Соколова В.М. до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення суддів, які не входять до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяв. Зупинено провадження у справі до вирішення питання про відводи складу суду іншими суддями.

Згідно із протоколом автоматизованого розподілу від 07 серпня 2019 року заяву про відвід судді Білак М.В. у справі №9901/320/19 розподілено на суддю Кашпур О.В.

Відповідно до частини восьмої статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Заяву про відвід судді Білак М.В. мотивовано тим, що у процесі призначення суддів Верховного Суду у межах внутрішньої судової системи порушено принцип верховенства права, оскільки під час здійснення повноважень членом ВККС України Лукашем Т.В. та прийняттям ним відповідних рішень, останній не зупинив адвокатську діяльність, що ставить під сумнів правомірність призначення суддів за його участю. Представник позивача зазначає про відсутність у національному законодавстві норм, що визначають поняття «неупередженості», тому посилається на практику Європейського суду з прав людини, в якій розкрито поняття «неупередженості» та «суду, встановленого законом». Зазначене, на думку представника позивача, ставить під сумнів справедливість призначення суддів Верховного Суду.

Положення частин першої, другої статті 36 КАС України передбачають випадки, коли суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), а саме: 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу, яка встановлює недопустимість повторної участі суддів в розгляді адміністративної справи.

Представник позивача зазначає, що наявність упередженості, вказаної у заяві про відвід судді, встановлена ним за об`єктивним критерієм, який він визначив, посилаючись на рішення Європейського суду з прав людини.

Разом з тим, надаючи оцінку об`єктивності судді під час вчинення ним процесуальних дій, необхідно виходити з таких критеріїв: чи вільний суддя під час виконання ним своїх обов`язків від будь-яких заходів впливу; чи сприяє його поведінка у судовому процесі та за стінами суду підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі; чи вчинялись суддею дії, які можуть стати приводом для позбавлення його права брати участь у судовому засіданні та приймати рішення у справах.

Перед розглядом справи суддя повинен утриматись від будь-яких коментарів, які можуть вплинути на перебіг цієї справи чи поставити під сумнів справедливе ведення процесу. Суддя утримується від публічних та інших коментарів, оскільки це може перешкодити неупередженому розгляду справи стосовно певної особи чи питання.

При об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. При цьому, вирішальним є саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною.

Верховний Суд зазначає, що суб`єктивний критерій вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і лише після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність.

Наведені представником позивача у заяві доводи, за яких, на його думку, є сумнів у неупередженості або об`єктивності судді Білак М.В. мають суб`єктивний характер, оскільки жодного прикладу вчинення нею дій, які б свідчили про її упередженість чи ставить під сумнів безсторонність судді не наведено. Доводи заяви не дають підстав для висновку про існування причинно-наслідкового зв`язку між дотриманням ОСОБА_3 вимог законодавства та професійною діяльністю судді Білак М.В.

Зазначене спростовує викладені у заяві доводи про те, що суддя не може відповідати принципам неупередженості, зокрема, за об`єктивним критерієм.

Водночас, згідно з інформацією з веб-сайту Національної Асоціації Адвокатів України, доданої представником позивача до заяви про відвід, право на заняття адвокатською діяльністю зупинено за заявою ОСОБА_3 , яку він подав ще 08 листопада 2016 року.

Отже, посилання заявника на упередженість судді Білак М.В. з тих підстав, що при вирішенні питання про призначення кваліфікаційного оцінювання, проведення кваліфікаційного оцінювання та надання рекомендацій на призначення на посади суддів Верховного Суду у прийнятті відповідних рішень брав участь член ВККС України - Лукаш Т.В., який на час виконання таких повноважень не зупинив адвокатську діяльність, не є об`єктивно обґрунтованими, оскільки такі доводи ґрунтуються на припущеннях та суб`єктивній оцінці заявником обставин.

Суд звертає увагу на відсутність інших підстав, передбачених статтями 36, 37 КАС України, які б унеможливлювали участь у розгляді справи судді Білак М.В. і викликали необхідність її відводу.

З урахуванням зазначеного, обґрунтованих підстав для задоволення заяви про відвід судді Білак М.В. немає.

Керуючись статтями 36, 40 КАС України,

у х в а л и в :

Відмовити у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про відвід судді Білак М.В. у справі №9901/320/19 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування рішення, стягнення моральної шкоди.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Суддя: О. В. Кашпур