Справа № 0640/4289/18
Суддя: Єзеров А.А.
Дата ухвалення: 2019-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення касаційної скарги без руху

12 серпня 2019 року

м. Київ

справа №0640/4289/18

провадження №К/9901/21397/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єзерова А.А.,

суддів Кравчука В.М., Стародуба О.П.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03.12.2018 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі № 0640/4289/18 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області, Міськрайонного управління у Житомирському районі та в місті Житомирі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В:

30.07.2019 до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03.12.2018 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі № 0640/4289/18.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам

статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі за текстом - КАС України), Суд дійшов висновку, що вказану скаргу належить залишити без руху з огляду на таке.

Згідно з частинами першою-третьою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржене судове рішення суду апеляційної інстанції ухвалене 06.03.2019, а касаційну скаргу надіслано до Верховного Суду 27.07.2019, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі заявлене клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке скаржник мотивує тим, що через виконання своїх посадових обов`язків, пов`язаних з проходженням військової служби, не мав змоги своєчасно подати касаційну скаргу разом з документами, які підтверджують його право на звільнення від сплати судового збору. На підтвердження вказаних обставин надав витяги з наказів стройової частини, зокрема від 07.05.2019 № 95 про вибуття його до штабу вищого командування, від 27.06.2019 № 1490 про вибуття у другу частину щорічної основної відпустки, в якій перебуває й натепер.

Проаналізувавши наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що вони не свідчать про поважність причин пропуску заявником строку на касаційне оскарження.

Суд звертає увагу на те, що статтею 44 КАС України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.

Тлумачення юридичних приписів частини третьої статті 329 КАС України дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом у особливих, екстраординарних випадках й тільки за наявності обставин об`єктивного та непереборного характеру (підтверджених належними доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.

Важливість дотримання строків звернення з касаційною скаргою також зумовлена й тим, що одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким кожна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового судового рішення тільки з метою повторного слухання справи і ухвалення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий, лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Суд зауважує, що особливими і непереборними визнаються обставини, які не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Такими обставинами є ті, що об`єктивно унеможливлюють вчасне звернення до суду з касаційною скаргою.

Утім обставини, якими скаржник обґрунтовує поважність причин пропуску ним строку на касаційне оскарження, не дають підстав вважати їх об`єктивними та непереборними.

Суд встановив, що після повернення вперше поданої скаржником касаційної скарги й до моменту звернення заявника до суду касаційної інстанції з такою скаргою вдруге сплинуло понад два місяці, впродовж яких скаржник не лише не намагався звернутися до суду із належно оформленою касаційною скаргою, але й не демонстрував своєї зацікавленості в тому, щоб одержати судовий захист, бувши цілком байдужим до процесу розв`язання його юридичного питання.

Також тривале зволікання заявника із реалізацією права на касаційне оскарження не підтверджено доказами, які б розумно виправдовували неможливість подання ОСОБА_1 касаційної скарги у цій справі у встановлений законом строк.

Отже, Суд встановив, що касаційну скаргу скаржник подав поза межами встановленого процесуальним законом строку на касаційне оскарження, а доказів, які б переконливо свідчили про поважність причин пропуску такого строку, заявник Суду не надав. Тому у заявленому скаржником клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень судів першої та апеляційної інстанції треба відмовити.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, касаційну скаргу треба залишити без руху та встановити скаржнику строк для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 169, 329, 330, 332 КАС України,

У Х В А Л И В:

1. Визнати неповажними причини пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03.12.2018 та постанови Сьомого апеляційного адміністративного суду від 06.03.2019 у справі № 0640/4289/18.

2. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 03.12.2018 та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду у справі № 0640/4289/18 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач А.А. Єзеров

Суддя В.М. Кравчук

Суддя О.П. Стародуб