Справа № 826/9422/17
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2019-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

12 серпня 2019 року

Київ

справа №826/9422/17

адміністративне провадження №К/9901/15824/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Чиркіна С.М.,

суддів: Єзерова А.А., Шарапи В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження касаційну скаргу Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року (головуючий суддя: Шрамко Ю.Т.) та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2019 року (головуючий суддя: Коротких А.Ю., судді: Ганечко О.М., Сорочко Є.О.) у справі №826/9422/17 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації) про скасування припису ,

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст позовних вимог

28 липня 2017 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Департаменту міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської адміністрації, далі - відповідач або Департамент міського благоустрою), в якому просив скасувати припис відповідача від 20 липня 2017 року №004-7550, яким анульовано контрольну картку №16070036-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з благоустроєм території прилеглої до будівлі літера "Ь" по АДРЕСА_1, у Подільському районі міста Києва.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що відповідачем всупереч вимогам законодавства, без проведення відповідних перевірок та встановлення будь-яких порушень з боку позивача протиправно анульовано контрольну картку №16070036-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення. В листі, яким відповідач повідомив про анулювання картки та зазначив, що цей лист необхідно вважати приписом, визначені законодавством підстави для анулювання картки, відсутні. При цьому, позивач зазначає, що для отримання картки він подав до Департаменту усі необхідні документи, оплатив усі виставлені рахунки, тому підстави для її анулювання взагалі відсутні.

Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2019 року, позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано припис (рішення) відповідача, оформлений листом від 20 липня 2017 року №004-7550, яким анульовано контрольну картку №16070036-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з благоустроєм території прилеглої до будівлі літера "Ь" по АДРЕСА_1, у Подільському районі.

Ухвалюючи зазначені рішення, суди попередніх інстанцій виходили з того, що в матеріалах справи міститься лист від 20 липня 20017 року №064-7550, який відповідач вважає приписом Департаменту, однак він не відповідає вимогам підпункту 20.2.1 пункту 20.1 Правил благоустрою міста Києва, які затверджені рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051(далі - Правила благоустрою). Суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про відсутність з боку позивача факту порушення вимог підпункту 15.5.2 пункту 15.5 Правил благоустрою, що свідчить про протиправність оскаржуваного припису.

Короткий зміст вимог касаційної скарги

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, відповідач 03 червня 2019 року подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій з посиланням на порушення судами норм матеріального та процесуального права просить суд скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2019 року у справі №826/9422/17 та прийняти постанову, якою відмовити в задоволені позовних вимог.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Ухвалою Верховного Суду від 12 червня 2019 року відкрито касаційне провадження у справі. Цією ж ухвалою витребувано справу з суду першої інстанції.

04 липня 2019 на адресу Верховного Суду надійшла адміністративна справа №826/9422/17.

Позивач правом на подачу відзиву на касаційну скаргу не скористався.

Ухвалою Верховного Суду від 29 липня 2019 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до статті 345 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

В порядку статті 31 та пункту 15 Перехідних положень КАС України за результатами повторного автоматизованого розподілу від 30.07.2019 змінено склад суду, у зв`язку з відпусткою судді, яка входить до складу колегії.

СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

Судами попередніх інстанцій у межах спірних правовідносин встановлено, що позивач є власником 1/2 об`єкту нерухомого майна (апартаменти (літ. "А" та літ "Ь")) за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується записом у свідоцтві про право власності на нерухоме майно від 18 березня 2015 року, індексний номер 35085322.

На підставі листа - звернення від 10 травня 2016 року №1149, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, схеми благоустрою та переліку робіт, декларації Департаменту ДАБІ у м. Києві від 15 січня 2015 року №КВ 12 про готовність об`єкта до експлуатації, листа-згоди управителя будинком та фотофіксації, відповідачем видано позивачу контрольну картку №16070036-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення в зв`язку з благоустроєм території, прилеглої до будівлі літера "Ь" за адресою: Подільський район, АДРЕСА_1, літера "Ь"; зазначено термін виконання робіт - з 11 травня 2016 року (початок) до 11 травня 2017 року (закінчення); виконання робіт подовжено до 01 січня 2018 року.

В листі від 20 липня 2017 року №064-7550, який підписано першим заступником Департаменту міського благоустрою та направлено на адресу ОСОБА_1 та ТОВ "Моноліт", із посиланням на пункт 15.5.2 Правил благоустрою, зазначено, що контрольна картка №16070037-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення у зв`язку з благоустроєм території, прилеглої до будівлі літера "Ь" по АДРЕСА_1 у Подільському районі - анульована та підлягає терміновому поверненню до Департаменту міського благоустрою. Відповідачем також зазначено, що лист необхідно вважати приписом. При цьому лист не містить посилань на підстави прийняття припису про анулювання контрольної картки.

Вважаючи вищевказаний лист (припис) протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Касаційну скаргу відповідач обґрунтовує тим, що суд першої інстанції не дослідив всі обставини справи, що є порушенням норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин справі, що мать значення для правильного вирішення справи. Звертає увагу, що судами попередніх інстанцій невірно застосовані вимоги пункту 15.5.2 Правил благоустрою, а саме цим пунктом не встановлено форми рішення про анулювання контрольної картки, зазначаючи, що про анулювання повідомляється суб`єкт господарювання. Крім цього посилається на те, що судами першої та апеляційної інстанції не вірно оцінені наявні у справі докази.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Оцінка доводів учасників справи і висновків суду першої та апеляційної інстанції

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, Верховний Суд встановив таке.

Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тож суди попередніх інстанцій мали з`ясувати зокрема, чи було оскаржуване рішення відповідача прийняте, зокрема, у межах повноважень, відповідно до закону та з дотриманням встановленої процедури.

Спеціальним законом, який визначає правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою населених пунктів і спрямований на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини є Закон України від 06 вересня 2005 року №2807-IV "Про благоустрій населених пунктів" (далі - Закон № 2807-IV).

Стаття 1 цього Закону визначає благоустрій населених пунктів як комплекс робіт з інженерного захисту, розчищення, осушення та озеленення території, а також соціально-економічних, організаційно-правових та екологічних заходів з покращання мікроклімату, санітарного очищення, зниження рівня шуму та інше, що здійснюються на території населеного пункту з метою її раціонального використання, належного утримання та охорони, створення умов щодо захисту і відновлення сприятливого для життєдіяльності людини довкілля.

Законом України "Про внесення змін до деяких законів України щодо благоустрою населених пунктів" від 17.05.2012 №4710-VI Закон України "Про благоустрій населених пунктів" доповнено статтею 26-1, якою запроваджено поняття "дозвіл на порушення об`єктів благоустрою".

Так, частиною першою статті 26-1 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" встановлено, що порушення об`єктів благоустрою, пов`язане з виконанням суб`єктами господарювання земляних та ремонтних робіт, здійснюється на підставі дозволу на порушення об`єктів благоустрою виконавчого органу сільської, селищної, міської ради, крім випадків, встановлених абзацами другим - четвертим частини першої цієї статті.

Згідно з частиною третьою статті 26-1 Закону України "Про благоустрій населених пунктів" порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів затверджується рішенням відповідної сільської, селищної, міської ради на підставі Типового порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

У разі якщо відповідною сільською, селищною, міською радою не прийнято таке рішення, застосовується Типовий порядок, затверджений Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною 1 статті 34 Закону № 2807-IV, правила благоустрою території населеного пункту (далі - Правила благоустрою) це нормативно-правовий акт, яким установлюються вимоги щодо благоустрою території населеного пункту.

Правила розробляються на підставі Типових правил благоустрою території населеного пункту (далі - Типові правила) для всіх сіл, селищ, міст і затверджуються відповідними органами місцевого самоврядування.

Типові правила розробляються та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері житлово-комунального господарства.

Рішенням Київської міської ради від 25 грудня 2008 року №1051/1051 затверджені Правила благоустрою міста Києва, які визначають правові, економічні, екологічні, соціальні та організаційні засади благоустрою міста і спрямовані на створення умов, сприятливих для життєдіяльності людини.

Відповідно до абзацу 17 та 19 розділу І Правил благоустрою, контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою це документ встановленої форми згідно з додатком до цих Правил, на підставі якого здійснюються фіксація та контроль за порушенням існуючого благоустрою та його відновленням при виконанні земельних і будівельних робіт та капітальних ремонтів на території міста Києва.

Контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою вводиться на період до затвердження Київською міською радою Порядку видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів.

Відповідно до п.п. 6.9 та 6.11 п.6 Положення про Департамент міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27 січня 2011 року №94 (далі -Положення №94), у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 18 грудня 2017 року №1635 Департамент має право:

видавати, продовжувати термін дії, призупиняти, зупиняти, закривати, анулювати контрольні картки на тимчасове порушення благоустрою на період виконання будь-яких земляних, монтажних, інших робіт, пов`язаних з тимчасовим порушенням благоустрою та подальшим його відновленням.

здійснювати розгляд та підготовку матеріалів щодо видачі дозволів на порушення об`єктів благоустрою або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів у місті Києві.

З огляду на нормативне регулювання дозвіл на порушення об`єктів благоустрою та контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою це два різних за формую та суб`єктом видання документа.

В свою чергу, в межах спірних правовідносин позивачем оскаржується рішення Департаменту міського благоустрою про анулювання контрольної картки, яка видана Департаментом міського благоустрою в порядку, визначеному Правилами благоустрою.

Відповідно до підпунктів 15.1.1 та 15.1.3 пункту 15.1 Правил благоустрою, підставою на порушення існуючого благоустрою та його відновлення у місті Києві є контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою. Контрольна картка на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення на період виконання земляних і монтажних робіт, пов`язаних з прокладанням, перекладанням, ремонтом, у тому числі ліквідації аварій інженерних мереж і споруд, будівництвом і ремонтом будинків, транспортних магістралей, доріг, площ, інженерних вишукувань, благоустроєм та озелененням територій, надається на підставі письмового звернення замовника (забудовника), в якому повинні бути вказані адреса, назва та характеристика виконуваних робіт. До листа додається заявка встановленої форми (інформація про виконавця робіт і замовника).

Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є органом, який здійснює видачу контрольних карток на тимчасове порушення благоустрою при виконанні земельних, будівельних та інших робіт та капітальних ремонтів на території м. Києва без будь-яких погоджень та затверджень Київським міським головою та іншими посадовими особами виконавчого органу Київради.

Підпунктом 15.5.2 пункту 15.5 Правил благоустрою, визначені підстави зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою застосовується в разі:

- виникнення непереборних при продовженні робіт загроз безпеці населенню та території;

- значних порушень затвердженої проектної документації, містобудівних, будівельних і санітарних норм і правил у частині забезпечення безпеки населення і територій, недотримання режиму охорони об`єктів культурної спадщини і т. п.;

- невиконання або несвоєчасного виконання виявлених порушень під час призупинення дії ордера;

- невиконання замовником (забудовником) обов`язків згідно з угодою (контрактом) на будівництво або рішення громадських слухань;

- виявлення грубих порушень установленого порядку оформлення ордерів, закінчення терміну дії дозвільної документації, на підставі якої видано ордер;

- значних порушень вимог забезпечення упорядкованого середовища життєдіяльності в період будівництва, які створюють загрозу безпеці населення і території, порушують режим безперервного інженерного забезпечення, транспортного і комунально-побутового забезпечення населення та прилеглих територій;

- звернення Головного управління економіки та інвестицій, в разі відсутності сплати пайової участі або неналежного виконання зобов`язань згідно з договором пайової участі на розвиток соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста.

Рішення про скасування або призупинення дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою приймає Департамент міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що повідомляє в письмовій формі замовнику (підряднику) та зацікавленим організаціям.

Згідно з підпунктом 15.5.3 пункту 15.5 Правил благоустрою, відповідальність за відновлення порушеного благоустрою та за утримання будівельного майданчика після зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою покладається на замовника (забудовника), який зобов`язаний вжити заходів для усунення причин, на підставі яких зупинено дію ордера.

Для відновлення робіт необхідно оформити в установленому порядку новий ордер.

Отже, враховуючи зміст зазначених правових норм, колегія суддів приходить до висновку, що за наявності підстав, вичерпний перелік яких зазначено у підпункті 15.5.2 пункту 15.5 Правил благоустрою, Департамент приймає відповідне рішення щодо зупинення (анулювання) дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою, про що в письмовій формі повідомляє замовнику (підряднику) та зацікавленим організаціям.

Однак, всупереч положенням Правил благоустрою, в листі Департаменту від 20 липня 2017 року №064-7550 відповідачем не зазначено обставини, що зумовили анулювання контрольної картки №16070036-Пд та заходи, які необхідно вжити замовнику для усунення причин, на підставі яких анульовано дію картки.

Підпунктами 5.96 п.5 Положення №94 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що Департамент відповідно до покладених на нього завдань вносить приписи з вимогою усунення порушень Закону України «Про благоустрій населених пунктів» і Правил благоустрою міста Києва та здійснює контроль за їх виконанням.

Відповідно до пункту 19.1.1. Правил благоустрою, контроль за станом благоустрою міста, а також контроль за дотриманням та здійсненням заходів, спрямованих на виконання вимог Закону України «Про благоустрій населених пунктів», цих Правил здійснюється Департаментом міського благоустрою та збереження природного середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), яке виконує функції інспекції з питань благоустрою в м. Києві, та управліннями (відділами) контролю за благоустроєм виконавчих органів районних у м. Києві рад (районних у м. Києві державних адміністрацій), а також Головним управлінням МВС України в м. Києві, іншими структурними підрозділами виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в межах наданих повноважень, комунальними підприємствами, установами та організаціями, які несуть відповідальність за належне утримання об`єктів благоустрою.

Підпунктом 20.2.1 пункту 20.1 Правил благоустрою встановлено наступне: якщо під час перевірки виявлені причини та умови, які можуть спричинити порушення благоустрою, посадова особа контролюючого органу зобов`язана скласти та видати офіційний документ - припис, який є обов`язковим для виконання в термін до трьох діб особами, які є відповідальними за утримання об`єктів благоустрою.

У приписі зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала припис, відомості про особу, на яку складений припис, та надаються пропозиції щодо усунення причин та умов, які спричиняють порушення благоустрою території.

Припис підписується особою яка його склала і особою, щодо якої він складений.

Враховуючи обраний відповідачем спосіб прийняття рішення у формі листа, який вважає приписом, приймаючи до уваги обраний позивачем спосіб захисту саме оскарження припису, суд надає оцінку рішенню відповідача як припису.

З огляду на вищенаведені норми чинного законодавства, Департамент відповідно до покладених на нього завдань має право виносити приписи з вимогою усунення порушень Закону України «Про благоустрій населених пунктів» і Правил благоустрою міста Києва і здійснювати контроль за їх виконанням, при цьому припис - офіційний документ, вимоги щодо якого закріплені пунктом 20.2.1 пункту 20.1 Правил.

Оскаржуваний лист, який відповідач вважає приписом не відповідає встановленим вимогам.

Будь-якого іншого рішення про скасування дії контрольної картки на тимчасове порушення благоустрою, відповідач відповідно до п.п.15.5.2 п.15.5 Правил благоустрою не приймав.

Згідно із частинами першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідач не навів передбачених законом підстав оформлення припису у формі листа.

Крім цього, відповідач повідомляючи позивача про анулювання картки на тимчасове порушення благоустрою, не зазначив жодної з підстав, перелік яких закріплений п.п.15.5.2 п.15.5 Правил благоустрою та є вичерпним.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Згідно з положеннями частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, з урахуванням завдань адміністративного судочинства, Верховний Суд вважає, що необхідним при вирішенні даної справи є перевірка дотримання відповідачем законодавчо визначених підстав для прийняття рішення про анулювання.

В касаційній скарзі відповідач зазначає, що підставою анулювання контрольної картки послугувало отримання листа від 09 березня 2017 року № «Про будівництво на АДРЕСА_1 » та акту обстеження від 01 березня 2017 року Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у якому зафіксовано, що земельна ділянка площею 18227,27 кв.м на АДРЕСА_1, міста Києва (код ділянки 85:316:080) обліковується як землі не надані у власність чи користування, при фактичному користуванні позивачем вказаною земельною ділянкою; проведення будівельних робіт на наявність рекламоносіїв про продажу квартир; виконання робіт з демонтажу самовільно збудованого торговельного комплексу; виявлення об`єкту незавершеного будівництва; захаращення будівельної ділянки будівельним та побутовим сміттям. Також підтверджено проведення будівельних робіт актом обстеження від 23 травня 2017 року КП «Київблагоустрій».

Суд першої інстанції, досліджуючи акт обстеження від 01 березня 2017 року Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та акт обстеження від 23 травня 2017 року КП «Київблагоустрій» дійшов висновку, що відповідач не зазначив (доказів не надав), які саме порушення слугували підставою для анулювання контрольної картки відповідно до підпункту 15.5.2 пункту 15.5 Правил благоустрою, а судом їх не встанолено.

Зміст акта обстеження земельної ділянки від 01 березня 2017 року №17-0266-07 та лист від 09 березня 2017 року №, складених Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), свідчать про низку порушень, виявлених під час обстеження земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , на якій в тому числі знаходяться нежитлові будівлі, що належать позивачу. В акті від 23 травня 2017 року зазначено, що при обстеженні КП "Київблагоустрій" об`єкту благоустрою за адресою: АДРЕСА_1, літера "Ь в м. Києві виявлено проведення на цій території будівельних робіт. Проте, які саме порушення слугували підставою для анулювання контрольної картки №16070036-Пд на тимчасове порушення благоустрою та його відновлення відповідно до підпункту 15.5.2 пункту 15.5 Правил благоустрою відповідач не зазначив та доказів не надав.

Згідно із статтею 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про не визначеність суб`єктом владних повноважень щодо підстав для анулювання контрольної картки, посилаючись на зафіксовані в актах порушення без віднесення їх до конкретної підстави, передбаченої Правилами благоустрою.

Отже, оскаржуване рішення відповідача, яке вважається приписом, є протиправним, оскільки прийнято не у спосіб, передбачений чинним законодавством з питань благоустрою населених пунктів, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, без дотримання форми та підстав прийняття рішення.

З огляду на доведеність порушення суб`єктом владних повноважень порядку прийняття оскаржуваного рішення, суд критично оцінює посилання відповідача на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, відмовляючи у задоволенні клопотання про залучення третьої особи на стороні відповідача.

За таких обставин доводи касаційної скарги не спростовують правомірності рішень судів першої та апеляційної інстанції.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Враховуючи наведене, Верховний Суд не встановив неправильного застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права при ухваленні судових рішень і погоджується з висновками судів першої та апеляційної інстанції у справі.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а скаргу без задоволення.

За приписами частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Рішення судів першої та апеляційної інстанції є законним та обґрунтованим, і не підлягає скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Касаційну скаргу Департаменту міського благоустрою виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 вересня 2018 року та Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 травня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Судді Верховного Суду: С. М. Чиркін

А. А. Єзеров

В. М. Шарапа