Справа № 640/3399/19
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/3399/19 Суддя (судді) першої інстанції: Григорович П.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2019 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Ганечко О. М., Степанюка А. Г.,

за участю секретаря Кірієнко Н.Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Прогресивної соціалістичної партії України до Міністерства юстиції України про визнання протиправною бездіяльності, за апеляційною скаргою Прогресивної соціалістичної партії України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2019,

В С Т А Н О В И Л А:

Прогресивна соціалістична партія України звернулась до суду з позовом до Міністерства юстиції України в якому просила визнати протиправною бездіяльність щодо дотримання гарантій права на участь Прогресивної соціалістичної партії України у виборах Президента України, що мають відбутися 31 березня 2019 року.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що протиправна бездіяльність Міністерства юстиції України грубо порушує конституційні та відповідні виборчі права позивача, внаслідок чого позивач був позбавлений можливості висунути свого кандидата на участь у виборах Президента України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2019 позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

У судове засідання з`явилися представники апелянта, підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити. Представник відповідача просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, учасників процесу, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З матеріалів справи вбачається, що Прогресивна соціалістична партія України (ПСПУ) зареєстрована Міністерством юстиції України 09.07.1996 року (свідоцтво №753), що підтверджується Витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Рішеннями XXXII позачергового з`їзду ПСПУ та засідання Центрального Комітету ПСПУ від 03 жовтня 2018 року було вирішено затвердити Статут ПСПУ і Програму ПСПУ у нових редакціях, обрати новий персональний склад керівних органів партії, Голову ПСПУ, її Першого заступника та заступника. При цьому, делегати XXXII позачергового з`їзду ІІСПУ вирішили не завершувати роботу З`їзду, а зробити перерву в його роботі до часу державної реєстрації прийнятих З`їздом рішень Міністерством юстиції України.

12 жовтня 2018 року відповідно до вимог частини дев`ятої статті 11 Закону України «Про політичні партії в Україні», з метою реєстрації змін до відомостей про Прогресивну соціалістичну партію України, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (у тому числі змін до Статуту, Програми та у складі керівних органів Партії) уповноважений представник ПСПУ подав до Міністерства юстиції України відповідний пакет документів, з урахуванням вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань».

21 грудня 2018 року Прогресивна соціалістична партія України (ПСПУ) отримала лист Міністерства юстиції України від 17.12.2018 № 32645-33-18/19, яким Партію було повідомлено про відмову у державній реєстрації змін до відомостей про Прогресивну соціалістичну партію України, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Також надіслано рішення Державного реєстратора Орли Ю.С. від 17.12.2018 р. № 546/194 та Повідомлення від 17.12.2018 р. № 546/194 про відмову у державній реєстрації змін до відомостей про ПСПУ, що містяться в Реєстрі.

Як зазначає позивач в позовній заяві, за результатами 2-го етапу XXXІІ позачергового з`їзду ПСПУ були враховані зауваження Міністерства юстиції України та внесені відповідні змінити до Статуту, Програми та у складі керівних органів ПСПУ.

28.01.2019 року Партія повторно подала до Міністерства юстиції України пакет документів для державної реєстрації змін до відомостей про ПСПУ, що містяться Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Обґрунтовуючи наявність порушеного права, позивач посилається на те, що на дату закінчення реєстрації кандидатів на пост Президента України - 08 лютого 2019 року, Міністерством юстиції України не розглянуто документи, подані Партією для державної реєстрації, внаслідок чого, на переконання позивача, всупереч вимог закону і норм міжнародного права не реалізувало свої владні управлінські функції з метою дотримання гарантій права ПСПУ бути суб`єктом виборчого процесу на виборах Президента України 31.03.2019.

Вказані обставини стали підставами для звернення до суду позовом про визнання протиправною бездіяльність щодо дотримання гарантій права на участь Прогресивної соціалістичної партії України у виборах Президента України, 31 березня 2019 року.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що станом на 08.02.2019 граничний строк розгляду відповідачем поданих позивачем 29.01.2019 документів ще не настав, внаслідок чого Міністерство юстиції України не могло допустити протиправної бездіяльності щодо дотримання гарантій права на участь Прогресивної соціалістичної партії України у виборах Президента України.

Апелянт в свою чергу вказує, що у лютому 2019 року Партія через протиправну, на переконання позивача, бездіяльність Міністерства юстиції України не мала змоги подати до Центральної виборчої комісії необхідний пакет документів з метою реєстрації свого кандидата - Голови ПСПУ ОСОБА_1 для участі у виборах на пост Президента України, які відбулися 31 березня 2019 року.

Як зазначає апелянт, статутні документи Партії при обставинах, коли Міністерство юстиції четвертий рік поспіль (посилаючись на штучні дрібні недоліки здебільшого редакційного характеру) відмовляє у реєстрації змін до них, по теперішній час залишаються не приведеними у відповідність до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки».

На переконання позивача, Міністерство юстиції України своєю протиправною бездіяльністю створює штучні перешкоди діяльності ПСПУ, передусім, щодо участі Партії у виборах, чим фактично ставить під загрозу саме існування Прогресивної соціалістичної партії України, до лав якої громадяни України вступили саме з метою реалізації своїх спільних політичних інтересів, висування кандидатів на посаду Президента України і у представницькі органи держави.

Надаючи правову оцінку обставинам справи колегія суддів виходить з наступного.

Згідно зі статтею 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Державна реєстрація політичних партій здійснюється відповідно до Закону України від 05.04.2001 № 2365-ІІІ «Про політичні партії в Україні», Закону України від 15.05.2003 № 755-IV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» (далі-Закон) та Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.02.2016 № 359/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 лютого 2016 р. за № 200/28330 (далі-Порядок).

Відповідно до статті 2 Закону України «Про політичні партії в Україні» політична партія - це зареєстроване згідно з законом добровільне об`єднання громадян - прихильників певної загальнонаціональної програми суспільного розвитку, що має своєю метою сприяння формуванню і вираженню політичної волі громадян, бере участь у виборах та інших політичних заходах.

Згідно з ч. 1, 10, 11 статті 11 Закону України «Про політичні партії в Україні» реєстрація політичних партій, їхніх обласних, міських і районних організацій, первинних осередків або інших структурних утворень, передбачених статутом партії, здійснюється в порядку, визначеному Законом України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», - після перевірки поданих матеріалів.

Рішення про зміни до відомостей про політичну партію, її обласні, міські і районні організації або інші структурні утворення, передбачені статутом партії, а також про первинні осередки політичної партії, що містяться в Єдиному державному реєстрі, приймаються в порядку, визначеному статутом партії, та оформляються протоколом засідання відповідного уповноваженого органу.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державна реєстрація юридичних осіб, громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців (далі - державна реєстрація) - офіційне визнання шляхом засвідчення державою факту створення або припинення юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, засвідчення факту наявності відповідного статусу громадського об`єднання, професійної спілки, її організації або об`єднання, політичної партії, організації роботодавців, об`єднань організацій роботодавців та їхньої символіки, засвідчення факту набуття або позбавлення статусу підприємця фізичною особою, зміни відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, про юридичну особу та фізичну особу - підприємця, а також проведення інших реєстраційних дій, передбачених цим Законом.

Згідно з п. 14 частини 1 статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» суб`єкт державної реєстрації: Міністерство юстиції України - у разі державної реєстрації політичних партій, всеукраїнських професійних спілок, їх об`єднань, всеукраїнських об`єднань організацій роботодавців; відокремлених підрозділів іноземних неурядових організацій, представництв, філій іноземних благодійних організацій, постійно діючих третейських судів, засновниками яких є всеукраїнські громадські організації, всеукраїнських творчих спілок, символіки громадських формувань.

За змістом ч.1 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» систему органів у сфері державної реєстрації становлять: 1) Міністерство юстиції України; 2) інші суб`єкти державної реєстрації.

До повноважень Міністерства юстиції України у сфері державної реєстрації належить державна реєстрація, в тому числі і політичних партій (п.11 ч.2 ст.5 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).

Згідно з частиною 2 статті 6 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» державний реєстратор:

1) приймає документи;

2) перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду документів;

3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації;

4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру;

5) веде Єдиний державний реєстр;

6) веде реєстраційні справи;

7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

Як встановлено, постановою Верховної Ради України від 26 листопада 2018 року призначено чергові вибори Президента України на 31 березня 2019 року. На виконання даної постанови Верховної Ради України Центральна виборча комісія своєю постановою від 20 грудня 2018 року № 250 «Про початок виборчого процесу чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року» оголосила з 31 грудня 2018 року початок виборчого процесу чергових виборів Президента України з 31 березня 2019 року.

Відповідно до Календарного плану основних організаційних заходів підготовки та проведення чергових виборів Президента України 31 березня 2019 року, затвердженого постановою Центральної виборчої комісії від 20 грудня 2018 року № 250 термін закінчення реєстрації кандидатів на пост Президента України встановлено - до 08 лютого 2019 року.

Позивач вважає, що не вчинення реєстраційних дій Міністерством юстиції України щодо державної реєстрації змін до установчих документів зумовило неможливість реалізувати невід`ємне право позивача на участь у демократичному розвитку країни шляхом висунення свого кандидата на пост Президента України, вибори якої мають відбутися 31 березня 2019 року.

Відповідач же посилається на п.2 ч.1 ст.26 Закону «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», яким визначено, що розгляд документів, поданих для державної реєстрації та проведення інших реєстраційних дій, здійснюється у такі строки: щодо політичної партії, творчої спілки, місцевого осередку творчої спілки - не пізніше 30 робочих днів з дати подання документів для державної реєстрації.

Строк розгляду документів, встановлений пунктами 2, 6 і 7 частини першої цієї статті, може бути продовжений суб`єктом державної реєстрації за необхідності, але не більше ніж на 15 робочих днів (ч.2 ст.26 Закону «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»).

У відповідності до п. 1-6 розділу V Порядку державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 09.02.2016 №359/5, державна реєстрація політичних партій проводиться на підставі правового висновку за результатами правової експертизи поданих для державної реєстрації документів.

Правовий висновок готується державним реєстратором за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру в межах строку розгляду документів для державної реєстрації, встановленого Законом, але не пізніше ніж за 2 дні до закінчення такого строку.

Правовий висновок повинен містити: дату: число, місяць, рік; прізвище, ім`я та по батькові державного реєстратора; назву поданої заяви відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 06 січня 2016 року № 15/5 «Про затвердження форм заяв у сфері державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06 січня 2016 року за № 14/28144.

У разі подання заяви для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, додатково зазначається вид (перелік) таких змін; прізвище, ім`я, по батькові заявника; найменування політичної партії; обґрунтування з посиланням на конкретні норми законодавства щодо відповідності вимогам Конституції та законів України, статуту (положенню) відповідної політичної партії документів, поданих для державної реєстрації.

У разі державної реєстрації створення політичної партії також зазначається кількість підписів громадян України, зібраних на підтримку рішення про створення політичної партії не менш як у двох третинах районів не менш як двох третин областей України, міст Києва і Севастополя та не менш як у двох третинах районів Автономної Республіки Крим. У разі невідповідності вимогам Конституції та законів України поданих для державної реєстрації документів у висновку зазначаються відповідні положення законодавства, яким суперечать (з якими не узгоджуються) подані для державної реєстрації документи та/або норми статуту (положення), які порушені при прийнятті політичною партією відповідних рішень.

Правовий висновок підписується державним реєстратором та після проходження процедури візування в установленому законодавством порядку подається на затвердження Міністру юстиції України або його заступнику відповідно до розподілу повноважень. Правовий висновок в межах повноважень, визначених Законом, затверджується Міністром юстиції України або його заступником відповідно до розподілу повноважень.

Державний реєстратор виготовляє електронну копію затвердженого правового висновку шляхом його сканування, яка долучається до документів, поданих для державної реєстрації, що містяться у Єдиному державному реєстрі.

На підставі затвердженого правового висновку державний реєстратор приймає рішення про проведення державної реєстрації або про відмову в такій реєстрації, яке формується за допомогою програмних засобів ведення Єдиного державного реєстру в електронній формі, та підписує його. Рішення про зупинення розгляду документів, поданих для державної реєстрації, приймається державним реєстратором без підготовки правового висновку.

07.11.2018 державним реєстратором Орлою Юлією Сергіївною за результатом розгляду поданих документів надано правовий висновок щодо відповідності Конституції та законів України документів, поданих для державної реєстрації змін до відомостей про Прогресивної соціалістичної партії України, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, затвердженого Першим заступником Міністра юстиції України Сукмановою О .В . 17.12.2018 року.

Правовою експертизою встановлено, що окремі документи Партії, подані для державної реєстрації зміни у складі керівних органів, до статуту, програми та інформації для здійснення зв`язку з Партією, що містяться в Єдиному державному реєстрі, суперечать вимогам Конституції та законів України.

На переконання позивача, Міністерство юстиції чотири роки поспіль відмовляє у реєстрації змін до статутних документів ПСПУ та у складі керівних органів ПСПУ, мотивуючи свої відмови малозначними здебільшого редакційними недоліками документів з`їздів Партії. Це фактично унеможливлює повноцінну діяльність Партії, в тому числі, це позбавило ПСПУ можливості реалізовувати свої законні права як політичної партії, брати участь у виборах до органів місцевого самоврядування, довиборах до Верховної Ради України і у виборах Президента України.

Так, у 2015 році на виконання вимог Міністерства юстиції України про приведення статутних документів партій у відповідність до Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки» (Закону про декомунізацію), 08.09.2015 р. ПСПУ провела свій XXIX позачерговий з`їзд. Міністерство відмовило у державній реєстрації рішень та документів цього З`їзду (рішення державного реєстратора Міністерства юстиції України про відмову у державній реєстрації щодо відомостей про ПСПУ від 25.11.2015 №2370/5 на підставі висновків Правової експертизи).

З метою врахування зауважень Мін`юсту 26.07.2016 р. Партія скликала і провела XXX звітно-виборний з`їзд ПСПУ. На підставі негативних висновків правової експертизи рішенням державного реєстратора Міністерства юстиції України про відмову у державній реєстрації щодо відомостей про ПСПУ від 30.08.2016 №19423-0-33-76/19 Міністерство знову відмовило у реєстрації документів З`їзду Партії.

Для виправлення недоліків документів ПСПУ провела 18.03.2017 свій XXXI позачерговий з`їзд. Міністерство юстиції України відмовило у державній реєстрації, не провівши правової експертизи.

ПСПУ звернулася до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом про визнання протиправним рішення Мін`юсту про відмову у реєстрації документів XXXI позачергового з`їзду. Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.03.2018 р. у справі № 826/8543/17 у задоволенні позову ПСПУ було відмовлено.

Партія оскаржила вказане рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, та постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 04.07.2018 у справі №826/8543/17 апеляційну скаргу ПСПУ задоволено. Скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 20.03.2018 р., визнано протиправним та скасовано рішення Міністерства юстиції України про відмову у державній реєстрації змін до відомостей про ПСПУ, що містяться в ЄДРЮОФОПГФ, від 26.05.2017 р. № 844/19.4; зобов`язано Міністерство юстиції України повторно розглянути документи ПСПУ, подані 24.03.2017 р. з метою державної реєстрації.

На виконання вказаного рішення апеляційного суду, Міністерство юстиції України провело правову експертизу документів XXXI позачергового з`їзду ПСПУ від 18.03.2017 р., та рішенням державного реєстратора Міністерства юстиції України від 28.08.2018 р. № 390/19.4 відмовило у реєстрації змін.

03.10.2018 відбувся 1-й етап XXXII позачергового з`їзду ПСПУ. Делегати з`їзду детально розглянули претензії Міністерства юстиції України, і у термін, визначений законом, весь необхідний пакет документів 12.10.2018 був поданий до Міністерства юстиції для проведення державної реєстрації.

Однак, Міністерство юстиції України документи і цього з`їзду відмовилося реєструвати, надавши Партії разом з листом-повідомленням від 17.12.2018 р. №32645-33-18/19 негативні висновки правової експертизи.

Як і попередні висновки проведених Міністерством правових експертиз, так і цей висновок правової експертизи від 17.12.2018 р. містив претензії до основних документів 1-го етапу XXXII позачергового з`їзду ПСПУ (щодо оформлення Протоколу З`їзду, окремих пунктів нової редакції Статуту Партії).

Як визнає позивач, із 8 наданих Міністерством юстиції зауважень лише 2 стосувалися корекції змісту на форми документів З`їзду, а саме: щодо неприйняття З`їздом окремого рішення про уповноваження певних осіб на підписання документів З`їзду (в тому числі, нових редакцій Статуту і Програми ПСПУ) та щодо необхідності нотаріального посвідчення підписів цих уповноважених осіб на протоколах.

25.01.2019 проведено 2-й етап XXXII позачергового з`їзду Партії. Делегати З`їзду своїм рішенням внесли всі необхідні виправлення до яких правовою експертизою Мін`юсту були висунуті зауваження.

28.01.2019 р. документи, затверджені рішеннями 2-го етапу XXXII позачергового з`їзду ПСПУ, були подані до Міністерства юстиції України для державної реєстрації.

Отже, з 28.01.2019 р. по 08.02.2019 р. Міністерство юстиції мало всі можливості здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про ПСПУ, що містяться в ЄДРЮОФОПГФ, зареєструвати нову редакцію статутних документів Партії, і таким чином забезпечити ПСПУ можливість на рівних з іншими партіями умовах взяти участь у виборах президента України 2019 року.

Колегія суддів зазначає, що вихідним елементом правового регулювання в цій сфері правовідносин є те, що політичні партії становлять основу демократичного суспільства і є фундаментальною складовою плюралістичної демократії. Така позиція сформована усталеною правозастосовчою практикою провідних європейських інституцій, зокрема, Європейського суду з прав людини та Європейської комісії «За демократію через право» (Венеціанської комісії).

Статтею 10 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено, що: кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати формацію та ідеї без втручання органів державної влади і незалежно від кордонів.

Стаття 11 Конвенції встановлює: кожен має право на свободу мирних зібрань та на свободу об`єднання з іншими, включаючи право створювати профспілки і вступати до них для захисту своїх інтересів.

Здійснення цих свобод, оскільки воно пов`язане з обов`язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, тля охорони порядку або запобігання злочинам, для охорони здоров`я або моралі, для захисту репутації або прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду і є необхідними в демократичному суспільстві.

У справі «Партія свободи і демократії (OZDEP) проти Туреччини» (Freedom and Democracy Party (OZDEP) v. Turkey) [ВП], рішення від 8 грудня 1999 року, пп. 37-38) Європейський суд з прав людини наголосив, що «...Стаття 11 [Конвенції] повинна братися до уваги в світлі Статті 10. Захист поглядів і свободи їх вираження є однією з цілей свободи об`єднань та асоціацій, як зафіксовано в Статті 11. Це застосовується найчастіше до політичних партій у світлі їх істотної ролі в забезпеченні плюралізму та належного функціонування демократії. Як Суд багаторазово повторював, не може бути демократії без плюралізму. ... Те, що дії партій формують частину колективного здійснення свободи вираження поглядів саме по собі уповноважує політичні партії шукати захисту за Статтями 10 і 11 Конвенції».

Крім того, позиція ЄСПЛ ґрунтується на тому, що: «право на об`єднання - невід`ємна частина права, гарантованого статтею 11 Конвенції. ... Спосіб, в який національним законодавством закріплено цю свободу та її практичне застосування органами державної влади, є проявом стану демократії в певній країні», (див. inter alia, рішення ЄСПЛ у справі «Корецький та інші проти України» від 3 квітня 2008 року, §38; рішення у справі «Горжелік та інші проти Польщі» (Gorzelik and Others v. Poland) від 17 лютого 2004 року, § 58).

У рішенні в справі «Президентська партія Молдови проти Російської Федерації» (рішення ЕСПЛ від 5 жовтня 2004 року, §31) Європейський суд встановив порушення статті 11 Європейської конвенції з тих підстав, що діями органів влади були порушені конвенційні та законні права партії, яка у зв`язку з цим «не могла функціонувати протягом значного часу і не могла брати участь в регіональних виборах».

Таким чином, бездіяльність відповідача, внаслідок якої ПСПУ фактично виявилася позбавленою права висунути свого кандидата на пост Президента України, є порушенням зазначених положень Конвенції та практики Європейського суду з прав людини. Порушенням європейських цінностей і принципу верховенства права, зобов`язання щодо дотримання яких взяті Україною відповідно до Угоди про асоціацію між Україною та ЄС від 27.06.2014 року.

Основоположні права громадян України на об`єднання у політичні партії, рівно як і право усіх політичних партій на участь у виборах, закріплені також і статтею 36 Конституції України. Вказане конституційне право політичних партій забезпечується можливістю їхньої участі у виборах шляхом висування кандидатів в законодавчі та інші органи влади, зокрема, висування кандидатів на пост Президента України.

Як убачається з матеріалів справи, ПСПУ протягом трьох з половиною років поспіль фактично позбавлена можливості внести необхідні зміни до своїх установчих документів та привести їх у відповідність до вимог оновленого спеціального законодавства, що регламентує діяльність політичних партій.

Будь-яка політична партія має право бути суб`єктом виборчого процесу та має державні гарантії реалізації цього права без жодних обмежень з боку органів державної влади, окрім тих, що пов`язані з інтересами національної безпеки та правопорядку, дотримання прав людини і громадянина та є необхідними у демократичному суспільстві.

Дана правова позиція знайшла своє відображення також і у документах Бюро демократичних інституцій та прав людини ОБСЄ. Так, «Керівні принципи правового регулювання діяльності політичних партій», видані ОБСЄ/БДІПЛ та Венеціанською комісією 15-16 жовтня 2010 року, визначають: «Виконання законодавства, що стосується політичних партій, повинно здійснюватися органами, неупередженість яких гарантується юридично і фактично. Закон має точно визначати повноваження контролюючих органів та межі цих повноважень. Також необхідно законодавчо забезпечити неупереджене та об`єктивне застосування цими органами законів про партії. Ще одним компонентом правильного управління у даній сфері є своєчасність прийняття рішень. Рішення, що стосуються прав політичних партій, повинні прийматися у невідкладному порядку, особливо, коли вони пов`язані з такими критичними за термінами процесами, як вибори» (Принцип 8 названих Керівних принципів ОБСЄ/БДІПЛ 2010 року).

Натомість Відповідач, не прийняв рішення у невідкладному порядку чим фактично позбавив ПСПУ права на участь у передвиборчій кампанії виборів президента України 2019 року.

Міністерство юстиції не запросило Голову ПСПУ для коригування поданих Партією документів з метою врахування зауважень реєстратора, не ініціювало жодних робочих консультацій щодо виставлених до документів претензій та зняття їх у передбачений законом спосіб, використовуючи відповідні повноваження Голови ПСПУ.

Вказане в сукупності свідчить, що протягом 2015-2018 років відповідачем неодноразово до ПСПУ неспіврозмірно застосовано найжорсткійший захід - відмову у державній реєстрації змін до статутних документів та у складі керівних органів Партії. І цим статутна діяльність ПСПУ фактично була паралізована.

З огляду на викладені вище міжнародні та європейські демократичні принципи правового регулювання діяльності політичних партій, вбачається, що така позиція Міністерства юстиції є надто формалізованою та свідчить про бездіяльність щодо дотримання гарантій права на участь Прогресивної соціалістичної партії України у виборах та несвоєчасність прийняття відповідного рішення.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, колегія суддів приходить висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Прогресивної соціалістичної партії України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2019 у справі за адміністративним позовом Прогресивної соціалістичної партії України до Міністерства юстиції України про визнання протиправною бездіяльності - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 травня 2019 - скасувати та ухвалити нове про задоволення позовних вимог.

Визнати протиправною бездіяльність Міністерства юстиції України щодо дотримання гарантій права на участь Прогресивної соціалістичної партії України у виборах Президента Україна, що мають відбутися 31 березня 2019 року.

Стягнути з Міністерства юстиції України (01001, м. Київ, вул. Городецького, 13) на користь Прогресивної соціалістичної партії України (01011, м. Київ, вул. П. Мирного, 27/51 Код ) судовий збір у розмірі 4802 (чотири тисячі вісімсот дві) грн 50 коп. за подачу позову та апеляційної скарги до суду.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

А. Г. Степанюк

Повний текст постанови виготовлено 05.08.2019