Справа № 260/63/19
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 липня 2019 року м. Ужгород№ 260/63/19
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання - Кубічек Н.І.

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 - не з`явився;

представник позивача - ОСОБА_2 - не з`явився;

відповідач - Ужгородська міська рада - представник - не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання протиправним і скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2019 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом звернувся ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова,3, ), в якому просить: "1. Прийняти позовну заяву та відкрити провадження у адміністративній справі; 2. Визнати протиправним та скасувати рішення XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності"; 3. Розглянути справу у загальному позовному провадженні."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 січня 2019 року було прийнято дану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 березня 2019 року було закрито підготовче провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 червня 2019 року заяву про зміну предмету позову, що подана 31 травня 2019 року залишено без розгляду.

Розгляд даної справи неодноразово відкладався (оголошувалась перерва) у зв`язку з існуванням на те об`єктивних законодавчо встановлених підстав.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішенням І сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 26 листопада 2015 року № 4 ОСОБА_1 , було затверджено на посаді першого заступника міського голови. Однак, рішенням XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 13 грудня 2018 року №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" посаду першого заступника міського голови було скорочено. Позивач вказує, що Ужгородською міською радою при прийнятті оскаржуваного рішення не дотримано строків, встановлених статтею 15 частиною 3 Закону України "Про доступ до публічної інформації", порушено норми Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" та Регламенту Ужгородської міської ради VII скликання, а саме в частині обов`язку оприлюднення проекту рішення органів місцевого самоврядування не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття. Вказане рішення сесії міської ради позивач вважає протиправним та таким, що порушує його права та охоронювані законом інтереси, а тому позивач звернувся за захистом свого порушеного права.

Представник відповідачів заперечив щодо задоволення позову в повному обсязі, з підстав викладених в письмовому відзиві та просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог повністю, мотивуючи наступним. Рішення XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 13 грудня 2018 року №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" було прийнято з врахування вимог нормативних актів та порядку скликання сесії і прийняття рішень міською радою. Вказує, що при прийнятті оскаржуваного рішення відповідачем не порушено строки оприлюднення проекту рішення, а порушення порядку оприлюднення проекту рішення ради не може бути підставою для скасування такого рішення, а тільки підставою для притягнення до відповідальності винних осіб.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися та не повідомили суд про причини неявки, хоча судом вживалися заходи щодо виклику учасників справи, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

30 липня 2019 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшло клопотання представника позивача відповідно до якого просив розглянути дану справу без участі позивача та його представника. (а.с.а.с. 209-211 ).

Одночасно у відповідності поданого представником відповідача 26 липня 2019 року клопотання про відкладення розгляду справи, просив визнати причину неявки в судове засідання представника відповідача поважною та відкласти розгляд даної справи на іншу дату (а.с. 204).

З огляду на те, що відповідач - Ужгородська міська рада являється суб`єктом владних повноважень та наділений певним штатом, у тому числі й спеціалістами з правознавства, відповідач не позбавлений можливості скористатися інститутом представництва, а відтак суд вважає за необхідне відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача про відкладення розгляду даної справи.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду даної справи, у відповідності до статті 205 КАС України неявка учасників справи не перешкоджає розгляду даної справи по суті.

Відповідно до статті 229 частини 4 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Розглянувши подані сторонами докази, (заслухавши сторони та їх представників) всебічно і повно оцінивши всі фактичні обставини (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що рішенням І сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 26 листопада 2015 року № 4 ОСОБА_1 , було затверджено на посаді першого заступника міського голови (а.с. 20).

Розпорядженням міського голови Ужгородської міської ради від 28 листопада 2018 року № 555 "Про скликання чергової ХХХ сесії міської ради VII скликання" було скликано сесію на 13 грудня 2018 року об 10:00 для розгляду питання, зокрема щодо затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності. Про що 28 листопада 2019 року опубліковано на сайті Ужгородської міської ради (а.с.а.с. 75-77).

Рішенням XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 13 грудня 2018 року №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" було затверджено структуру апарату та виконавчих органів міської ради, згідно додатку посаду першого заступника міського голови було скорочено (а.с.а.с. 14-18).

Згідно із статтею 19 частиною 2 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 26 частиною 1 пунктами 3, 5 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу; внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск, затвердження за пропозицією сільського, селищного, міського голови структури виконавчих органів ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України, витрат на їх утримання.

Статтею 59 частиною 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" закріплено, що рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Відповідно до статті 47 частин 1, 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету. Постійні комісії за дорученням ради або за власною ініціативою попередньо розглядають проекти програм соціально-економічного і культурного розвитку, місцевого бюджету, звіти про виконання програм і бюджету, вивчають і готують питання про стан та розвиток відповідних галузей господарського і соціально-культурного будівництва, інші питання, які вносяться на розгляд ради, розробляють проекти рішень ради та готують висновки з цих питань, виступають на сесіях ради з доповідями і співдоповідями.

Повноваження постійних комісій закріплені у Положенні про постійні комісії Ужгородської міської ради VII скликання.

Порядок підготовки і розгляду питань та прийняття рішень міською радою визначений у розділі II Регламенту Ужгородської міської ради VII скликання (а.с.а.с. 49-74).

Зокрема, статтею 14 Регламенту передбачено, що порядок денний сесії формує міський голова відповідно до: - затвердженого радою календарного плану роботи ради; - пропозицій виконавчого комітету - пропозицій структурних підрозділів міської ради та її виконавчого комітету; - пропозицій депутатів, депутатських фракцій (груп), постійних та тимчасових контрольних комісій; - пропозицій Громадської ради; - пропозицій, внесених у порядку місцевих ініціатив та громадських слухань.

Пропозиції подаються не пізніше 20 робочих днів (крім випадків термінового розгляду) до початку пленарного засідання через секретаря ради у формі листа (звернення), до якого додається погоджений проект рішення з супровідною запискою відповідно до вимог статті 15 Регламенту пропозиції до порядку денного, внесені пізніше вищезазначеного строку, зазначеного в пункті 14.2. Регламенту, вносяться на розгляд ради міським головою після обговорення та підготовки висновку про доцільність їх включення до порядку денного сесії профільною постійною комісією ради.

Відповідно до статті 15 Регламенту пропозиції щодо кожного питання, яке пропонується включити до проекту порядку денного сесії, до відділу по роботі з депутатами та постійними комісіями з супровідною запискою і проектом рішення, яке пропонується прийняти з цього питання. Проекти рішень повинні пройти юридичну експертизу, профільним заступником міського голови з питань діяльності виконавчих органів, іншими зацікавленими особами та секретарем ради. Завізовані проекти рішень подаються у відділ по роботі з депутатами та постійними комісіями і доводяться до депутатів з метою попереднього обговорення їх в постійних комісіях ради. Відділ по роботі з депутатами та постійними комісіями має право повертати виконавцям на доопрацювання проекти рішень міської ради, підготовленні без дотримання вимог оформлення документів та з порушенням вимог Регламенту роботи Ужгородської міської ради. Візування проекту рішення є обов`язковим. При наявності розбіжностей з проектом рішення або окремої думки, особа, яка погоджує (візує) проект рішення зобов`язана вказати примітку про це на бланку погодження та надати відповідне письмове обґрунтування на окремому аркуші. Відмова від погодження проекту рішення не допускається.

Згідно із пунктом 15.9 Регламенту Погодження проекту рішення секретарем ради здійснюється після проведення відповідних експертиз та погодження всіма, визначеними цим Регламентом особами.

Статтею 17 Регламенту передбачено попереднє обговорення рішень ради постійними депутатськими комісіями.

Після обговорення рішення ради приймається на пленарному засіданні більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених Законом України "Про місцеве самоврядування в Україні". Розгляд та обговорення питання на пленарному засіданні ради, як правило, включають: 1) доповідь, запитання доповідачу і відповіді на них; - співдоповіді (за необхідності), запитання співдоповідачам і відповіді на них; 2) виступи депутатів ради, в тому числі з оголошенням та обґрунтуванням окремої думки, якщо вона є додатком до висновків чи пропозицій комісій; 3)виступи (у разі необхідності) по одному представнику від постійних комісій або тимчасових контрольних комісій, якщо висновки цих комісій щодо обговорюваного питання чи пропозиції не були поширені серед депутатів ради; 4) виступи (у разі необхідності) представників від кожної зареєстрованої депутатської фракції і групи; 5) заключне слово співдоповідачів і доповідача; 6) уточнення і оголошення головуючим на пленарному засіданні ради пропозицій, критичних зауважень, які надійшли щодо обговорюваного питання і будуть ставитися на голосування; 7) оголошення головуючим на пленарному засіданні ради про припинення обговорення;8) Прийняття рішення шляхом голосування.

Аналізуючи норми вищеперерахованих нормативних актів суд приходить до висновку, що порядок скликання сесії, формування порядку денного сесії та підготовка проектів рішень ради складаються з певних стадій.

Згідно із статтею 59 частиною 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Публічною інформацією, відповідно до статті 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації" № 2939-VІ (далі по тексту - Закон України № 2939-VІ), є відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом. Публічна інформація є відкритою, крім випадків встановлених законом.

Статтею 15 частиною 3 Закону України № 2939-VІ обумовлено, що проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

При цьому статтею 15 частиною 1 пунктом 2 Закону України № 2939-VІ розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати, зокрема, нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньо-організаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що статтею 15 частиною 1 Закону України № 2939-VІ встановлено вичерпний перелік проектів рішень, що підпадають під дію цього Закону та підлягають оприлюдненню і обговоренню.

Суд зауважує, що з аналізу приписів статті 59 частини 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" вбачається імперативний її характер щодо обов`язкового оприлюднення органами місцевого самоврядування усіх проектів актів останніх, але з відсиланням на норми Закону України № 2939-VI в частині регулювання порядку такого оприлюднення.

Так, зокрема, нормами статті 5 частини 1 пункту 1 Закону України № 2939-VI визначені способи оприлюднення проектів актів органів місцевого самоврядування: в офіційних друкованих виданнях; на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних; на інформаційних стендах; будь-яким іншим способом.

Приписами статті 15 частини 3 Закону України № 2939-VI визначений граничний термін, в межах якого повинні бути оприлюдненні акти органів місцевого самоврядування, а саме - за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

Застереження щодо інших, скорочених, строків оприлюднення вказаних проектів актів, зокрема, - негайно після їх підготовки, містяться у статті 59 частині 11 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні". Однак законодавець, визначаючи скорочені строки, окреслив випадки, за яких вони можуть бути застосовані. Це виникнення надзвичайних ситуацій та інші невідкладні випадки, передбачені законом.

Відтак, враховуючи те, що сторонами не оспорюється відсутність надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків в межах територіальної юрисдикції Ужгородської міської ради Закарпатської області, проект рішення № 1376 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності, повинен був бути оприлюднений за 20 робочих днів до 13 грудня 2018 року - дати його розгляду та прийняття на сесії ради.

Відповідно до статті 15 частини 1 пункту 2 Закону України № 2939-VI розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати: нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності.

Суд погоджується, що штатний розпис, структура і штатна чисельність апарату органів місцевого самоврядування та їх загальна штатна чисельність є внутрішніми організаційно-нормативними документами. Зазначене підтверджується і правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 16 травня 2018 року у справі № 2а-11/11.

Однак, суд зауважує, що з аналізу статті 15 частини 1 пункту 2 Закону України № 2939-VI випливає, що виключення законодавцем з переліку таких, що підлягають оприлюдненню розпорядником інформації, внутрішньоорганізаційних актів стосується лише тих, що вже прийняті. Водночас жодного застереження щодо відсутності обов`язку в частині оприлюднення саме проектів внутрішньоорганізаційних актів, прийняття яких передбачається в майбутньому, приписами даної статті не визначено.

Відтак, зважаючи на викладене, суд зазначає, що віднесення рішення Ужгородської міської ради № 1367 від 13 грудня 2018 року до категорії внутрішньоорганізаційних актів встановлює виключення для відповідача стосовно оприлюднення лише після його прийняття, однак не звільняє останнього від обов`язку попереднього оприлюднення проектів вказаних рішень в порядку і строки, що встановлені статтею 15 Закону України № 2939-VI.

Аналогічна правова позиція щодо необхідності оприлюднення проектів рішень, в тому числі й внутрішньоорганізаційних актів, висловлена Верховним Судом у постанові від 10 липня 2019 року, що ухвалена у справі № 299/1914/17-а (провадження № К/9901/65071/18).

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що проект рішення Ужгородської міської ради "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" був оприлюднений 15 листопада 2018 року на офіційному сайті Ужгородської міської ради (а.с. 19).

Конституційний Суд України у своєму рішенні від 07 липня 1998 року № 11-рп/98 "Справа за конституційним поданням Президента України щодо офіційного тлумачення частин другої і третьої статті 84 та частин другої і четвертої статті 94 Конституції України" зазначив, що приймає до уваги загальноприйнятий у законодавстві України порядок обчислення строків на вчинення відповідних процесуальних дій органами влади. Так, у Цивільному процесуальному кодексі України передбачено, що коли строки визначаються днями, то їх обчислюють з дня, наступного після того дня, з якого починається строк. Якщо закінчення строку припадає на неробочий день, то за останній день строку вважається перший після нього робочий день. Аналогічні норми містяться і в КАС України та ГПК України. Конституційний Суд України дійшов висновку, що перебіг строків починаються з наступного дня після того дня, з якого починається строк.

Із врахуванням того, що проект оскаржуваного рішення був оприлюднений 15 листопада 2018 року, а рішення було прийнято 13 грудня 2018 року, то суд констатує, що відповідачем не був дотриманий строк оприлюднення проекту оскаржуваного рішення у строки, що встановлені статтею 15 Закону України № 2939-VI, оскільки такий проект оприлюднений за 19 робочих днів, а не за 20 робочих днів, як того вимагає вказаний нормативний акт.

Крім того, 23 листопада 2018 року на офіційному сайті Ужгородської міської ради було оприлюднене доповнення до проекту рішення сесії міської ради VII скликання "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" (а.с.а.с. 143, 212, 213).

Вказане свідчить, що при прийнятті спірного рішення, що відповідачем було допущено порушення в частині оприлюднення проекту оскаржуваного рішення, тобто такий діяв з порушенням процедури його прийняття, не у спосіб, визначений діючим законодавством України, внаслідок чого рішення не може бути правомірним.

Статтею 24 Закону України № 2939-VI встановлена відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації, яку несуть особи, винні у вчиненні таких порушень, зокрема, неоприлюднення інформації відповідно до статті 15 цього Закону.

Однак у відповідності до статті 2 частини 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; добросовісно.

Оскаржене позивачем рішення не відповідає вищезазначеним критеріям.

Суд зазначає, що встановлення відповідальності винних осіб, у відповідності до статті 24 Закону України № 2939-VI, не може виправдовувати прийняття рішення не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. Тобто притягнення до відповідальності винних осіб не унеможливлює визнання протиправним та скасування рішення, якщо буде встановлено порушення процедури прийняття такого.

Таким чином рішенням XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 13 грудня 2018 року №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності" було прийнято без врахування вимог зазначених вище нормативних актів та порядку прийняття рішень міською радою.

Вказане повністю узгоджується із статтею 3 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка передбачає, що органи місцевого самоврядування повинні діяти в рамках закону.

Згідно із статті 59 частини 10 Закону України "Про місцеве самоврядування" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.

Відповідно до статті 73 частини 2 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно вимог статті 77 частини 1 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 77 частини 2 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Оскільки відповідачами, як суб`єктами владних повноважень не доведено правомірності прийнятого рішення, суд дійшов висновку про обґрунтованість заявленого адміністративного позову та його задоволення.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд вказує, що відповідно до статті 139 частини 1 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір сплачений при зверненні до суду у розмірі 768,40 грн.

Керуючись статтями 139, 242-246 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) про визнання протиправним і скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення XXX сесії Ужгородської міської ради VII скликання від 13 рудня 2018 року №1367 "Про затвердження структури апарату ради та виконавчих органів міської ради, їх загальної штатної чисельності".

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Ужгородської міської ради (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Поштова, 3, ) судові витрати із сплати судового збору у розмірі 768,40 (семиста шістдесяти восьми гривень 40 копійок) грн..

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 30 липня 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі було складено 09 серпня 2019 року.

Суддя С.Є. Гаврилко