Справа № 480/4727/18
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2019-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

13 серпня 2019 р. Справа № 480/4727/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів: Перцової Т.С. , Чалого І.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області

про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області повторно подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2019 року визнано наведені у клопотанні Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 підстави пропуску строку неповажними. В задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи № 480/4727/18 по суті відмовлено. Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних підстав для його поновлення з додаванням відповідних доказів в обґрунтування такої заяви та квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору в розмірі - 1 057,20 грн.

Роз`яснено, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги в частині надання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено, а у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору, відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області отримано копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху - 01.08.2019 року.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 12.08.2019 року.

На виконання вимог ухвали суду апеляційної інстанції від 22.07.2019 року - 07.08.2019 року до канцелярії Другого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Держгеокадастру у Сумській області надійшло клопотання про поновлення пропущеного строку.

В якості інших поважних причин для поновлення строку на апеляційне оскарження скаржник зазначає, що Головне управляння є державним органом і всі витрати здійснюються коштами, які надходять на рахунок Головного управління з державного бюджету. На даний час з державного бюджету затримується відповідне фінансування і тому при поданні первісної апеляційної скарги Головне управління не мало можливості сплатити судовий збір за апеляційну скаргу, тому зазначено що дана обставина є суттєво важливою, оскільки, інших джерел фінансування Головне управління не має, окрім як з державного бюджету, та відповідно Головне управління обмежене в діях щодо сплати судового збору за апеляційну скаргу, у зв`язку з відсутністю коштів. Вказано, що у зв`язку з відсутністю коштів, Головне управління позбавлене можливості використати конституційне право на оскарження судового рішення, а суд позбавляє можливості оскарження в апеляційному порядку рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі №480/4727/18, не враховуючи вказаний важливий факт, що є головною причиною в затримці сплати судового збору за апеляційну скаргу на вказане рішення, яка була своєчасно подана до суду 12.02.2019, але не прийнята судом з причини, які не залежали від Головного управління. Отже, скаржник зазначає, що відсутність коштів на рахунку є причиною самою поважною для поновлення пропущеного строку, оскільки, якщо б з державного бюджету на рахунок Головного управління своєчасно надійшли кошти для сплати судового збору, то відповідно своєчасно та в повному обсязі Головне управління мало можливість при поданні вказаної апеляційної скарги своєчасно та в повному обсязі його сплатити та надати до суду. На підтвердження відсутності коштів на рахунку для сплати судового збору, скаржником до клопотання додано копію виписки по рахунку станом на 06.08.2019 року.

Перевіривши доводи клопотання та матеріали справи, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, 17.01.2019 року Сумським окружним адміністративним судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи прийнято рішення по даній справі, повний текст якого складено 17.01.2019 року.

Отже, останнім днем для подання апеляційної скарги в силу приписів ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України є 18.02.2019 року.

Первинно з апеляційною скаргою відповідач звернувся 12.02.2019 року.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 26.03.2019 року вказана апеляційна скарга залишена без руху з підстав несплати судового збору.

11.04.2019 року Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області надіслано клопотання про продовження строку усунення недоліків та відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.04.2019 року клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги задоволено частково та продовжено строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання ухвали суду.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 07.05.2019 року апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 повернуто скаржнику, оскільки вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху виконані не були.

Згідно з повідомлення про вручення поштового відправлення Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду про повернення апеляційної скарги отримано 13.05.2019 року.

Як вбачається з матеріалів справи, вдруге з апеляційною скаргою відповідач звернувся 14.05.2019 року, в якій і просить поновити строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Приходячи до висновку про відмову у задоволенні заявленого Головним управлінням Держгеокадастром у Сумській області клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження судового рішення, суд зазначає наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, єдиною причиною пропуску строку на оскарження відповідачем судового рішення є несплата судового збору за подання апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції з причини відсутності відповідних коштів на рахунку органу, на підтвердження чого і надано копію виписки по рахунку станом на 06.08.2019 року.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що статтею 129 Конституції України, однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України, учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто, у встановлений законом процесуальний строк, подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Невиконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху не є поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження, оскільки не є такою, що не залежить від волі особи, яка подає апеляційну скаргу, і не надає такій особі права у будь-який необмежений час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 19.06.2001 року справі "Креуз проти Польщі", право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Пунктом 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що однією з вимог апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір", органам Держгеокадастру не надано пільг щодо сплати судового збору.

Органи Держгеокадастру є державними органами, тобто суб`єктами, що реалізують свою владну компетенцію.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 "Інші поточні платежі", розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі, щодо оплати судового збору.

Крім того, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії", суд звернув увагу на те, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо, якщо при цьому, немає жодного іншого приватного інтересу.

У справі "Рисовський проти України", Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу належного урядування. Він передбачає, що "…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…".

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і орган Держгеокадастру, зобов`язані діяти в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

А отже, довготривала процедура погодження та сплати судового збору, не може бути визнана поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та, як наслідок, не є підставою для порушення принципу правової визначеності щодо остаточного рішення.

Також, суд зазначає, що Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансується з Державного бюджету України, а тому, відсутність коштів на рахунку органу, зокрема, в частині видатків передбачених на сплату судового збору, не повинно впливати на можливість неухильного виконання останнім покладених на нього нормами Кодексу адміністративного судочинства України процесуальних обов`язків щодо оформлення апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, в даному випадку Головне управління Держгеокадастру у Сумській області, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, а тому, обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain", Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17 та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

На момент постановлення ухвали, скаржником не надано до суду доказів сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання заявника та поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18.

Враховуючи викладене, у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 необхідно відмовити.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Згідно з ч.3 ст.299 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Оскільки протягом установленого судом строку, апелянтом вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 22.07.2019 року не виконано, недоліки апеляційної скарги не усунуто, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 - відмовити.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 17.01.2019 року по справі № 480/4727/18 за позовом ОСОБА_1 до Головне управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) Т.С. Перцова І.С. Чалий