Справа № 215/869/19
Суддя: Коноваленко М. І.
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 215/869/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2019 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

в складі: головуючого судді Коноваленко М.І.

за участю секретаря Пономаренко М.В.,

позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №7 в м.Кривому Розі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №1 ППП в місті Кривий Ріг УПП Дніпропетровської області ДПП рядового поліції Неручек Миколи Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення; треті особи: полк патрульної поліції в місті Кривому Розі УПП в Дніпропетровській області ДПП та Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області

В С Т А Н О В И В:

18.02.2019 ОСОБА_1 звернувся суд з адміністративним позовом до інспектора патрульної поліції Неручек Миколи Олеговича про визнання його дій при складанні постанови про притягнення до адміністративної відповідальності неправомірними та скасування постанови, ухваленої інспектором патрульної поліції Неручек М.О серії НК №415568 від 06.02.2019 про притягнення Неручек М.О. до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП,.

Вимоги обґрунтовані тим, що 06.02.2019 о 04:29 год. позивач керував автомобілем «Део - Ланос» номерний знак НОМЕР_1 по вул.Старобешевська в м.Кривому Розі. Був зупинений працівником патрульної поліції Неручек М.О. за порушення п. 31.4.3.(в) ПДР України, а саме, не горить лампа лівої фари в режимі ближнього світла. Одразу, після зупинки транспортного засобу ним у присутності відповідача був усунутий зазначений недолік та надано пояснення, що на момент виїзду у автомобіля всі світлові прилади працювали, але враховуючи незадовільний стан дорожнього покриття під час руху відбулося роз`єднання контактної групи лівої фари, що призвело до автоматичного відключення ближнього світла, яке одразу ним помічено не було у зв`язку з тим, що вулиця, по якій він здійснював рух, добре була освітлена. Але працівник поліції на місці події склав постанову, за ст. 121 ч. 1 КУпАП та наклав адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн., тоді як відповідно до чинного законоавства мав можливість винести усне попередження. Також, ОСОБА_3 зазначає, що інспектор порушив порядок розгляду справи, а саме на місці зупинки ТЗ, відмовив у наданні доказів позивачу, посилаючись на відеозапис, не прийняв його пояснення щодо значного характеру правопорушення, тому не застосував адміністративне стягнення у виді попередження. Крім того не надав змоги скористатися юридичною допомогою.

Позивач в судовому засіданні підтримав позов, доповнивши, що на місці зупинки працівники поліції поводили себе не коректно всіляко схиляючи його до відмови про проходження медичного огляду на стан сп`яніння у зв`язку з чим був викликаний, ще один екіпаж патрульної поліції. Під час розгляду справи в судовому засіданні 05.07.2019 року висловив бажання щодо розгляду справи за його відсутності.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надав суду відзив на адміністративний позов, згідно якого вказав, що діяв в межах і спосіб, визначений законами, факт порушення підтверджується відеозаписом з поліцейської бодікамери. При розгляді справи позивачу були роз`яснені його права і обов`язки. Доводи позивача щодо порушення законодавства про місце розгляду справи є надуманими, що підтверджується аудіозаписом з бодікамери.

Представники третіх осіб в судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду. Надали суду пояснення на позов.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, відповідно до постанови ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п. 31.4.3.(в) ПДР України, не горить ліва фара в режимі ближнього світла та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу на підставі ч.1 ст.121 КУпАП в розмірі 340 гривень.

Відповідно до ст.276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення, а передбачені статтями 80, 81, 121 - 126, 127 1 - 129, частинами першою, другою, третьою і четвертою статті 130 і статтею 139 (коли правопорушення вчинено водієм) цього Кодексу, можуть також розглядатися за місцем обліку транспортних засобів або за місцем проживання порушників.

Рішенням Конституційного Суду України від 26.05.2015 року №5рп/15 роз`яснено положення ч.1 ст.276 КУпАП стосовно змісту словосполучення «за місцем його вчинення». Зазначено, що положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, яке передбачає, що «справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення», в аспекті порушеного у конституційному поданні питання необхідно розуміти так, що використане в ньому словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно - територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу.

Таким чином зазначеним рішенням роз`яснено, що словосполучення «за місцем його вчинення» визначає адміністративно - територіальну одиницю, на яку поширюється юрисдикція відповідного органу, уповноваженого законом розглядати справу.

Відповідно до ст.222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, в тому числі, про порушення правил дорожнього руху, частини перша, друга, третя, п`ята, шоста статті 121. Від імені органів внутрішніх справ (Національної поліції) розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: за адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою, другою, третьою, п`ятою, шостою статті 121, що передбачають стягнення у вигляді штрафу або штрафних балів, - уповноважені працівники підрозділів патрульної служби Національної поліції, які мають спеціальні звання. Уповноваженими працівниками підрозділів Національної поліції штраф може стягуватися на місці вчинення адміністративного правопорушення незалежно від розміру виключно за допомогою безготівкових платіжних пристроїв.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач є уповноваженим працівником Управління патрульної поліції у м.Кривому Розі і має спеціальне звання «рядового поліції», а тому має повноваження розглядати справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КУпАП, які вчиняються на території м.Кривого Рогу, чим спростовуються доводи позивача щодо порушення в цій частині відповідачем порядку розгляду справи.

Згідно вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.і Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність,

Частиною 1 статті 69 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються письмовими, речовими та електронними доказами, показаннями свідків, висновками експертів.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Однак, за результатами дослідження судом наданим відповідачем відеозапису з бодікамери на компакт диску, поясненнями самого позивача, який не заперечує несправність лівої фара в режимі ближнього світла, у керованому ним автомобілю в темну пору доби, підтверджується факт порушення ОСОБА_1 передбаченого п.31.4.3 (в) ПДР України, так само як і факт надання патрульними поліцейськими допомоги під час намагання ним усунути несправність на місці зупинки транспортного засобу. Також ОСОБА_1 було роз`яснення його права та обов`язки, а штраф було накладено в межах мінімального розміру визначеного ч.1 ст.121 КУпАП.

Частиною 1 ст.72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, показаннями свідків

Відповідно до ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

В даному випадку суд вважає, що відповідачем доведено правомірність своїх дій, дотримання порядку їх вчинення та законність прийнятого рішення, права й інтереси позивача не порушено. Тому позовні вимоги про визнання дій інспектора патрульної поліції УПП в м.Кривому Розі Неручек М.О. неправомірними, скасування постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП, не підлягають задоволенню.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у відповідності до ст.139 КАС України, суд враховує, що позивач був звільнений від сплати судового збору на підставі ст.288 КУпАП, в той час як інших судових витрат, які підлягають розподілу, у справі не виявлено.

На підстави викладеного, керуючись ст. ст. 2, 242 - 246, 286, 295 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського взводу №1 роти №1 батальйону №1 ППП в місті Кривий Ріг УПП Дніпропетровської області ДПП рядового поліції Неручек Миколи Олеговича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення; треті особи: полк патрульної поліції в місті Кривому Розі УПП в Дніпропетровській області ДПП та Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області протягом 10-ти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Рішення складено без проголошення 10.07.2019 року.

Суддя: