Справа № 340/305/19
Суддя: Сафронова С.В.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 серпня 2019 року м. Дніпросправа № 340/305/19

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),

суддів: Мельника В.В., Чепурнова Д.В.,

за участю секретаря судового засідання Царьової Н.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року (суддя Пасічник Ю.П., м. Кропивницький, повний текст рішення складено 17.05.2019 року)

у адміністративній справі № 340/305/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія енерго-інноваційних технологій» до Кіровоградської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною та скасування картки відмови, -

В с т а н о в и в:

04.02.2019 року ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» (далі по тексту позивач або ТОВ) звернулось до суду з позовом до Кіровоградської митниці ДФС (далі по тексту відповідач або митниця), в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просило визнати протиправним та скасувати рішення від 27.11.2018 року № UA901030/2018/000152/2 про коригування митної вартості товару, який імпортовано ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій»; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.11.2018 року № UА901030/2018/00044.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10.05.2019 року позовні вимоги ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» задоволено в повному обсязі.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Кіровоградська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення та прийняти нове, яким в задоволенні позовних вимог відмовити. Свої вимоги обґрунтувала тим, що судом не надано належної оцінки нормам чинного законодавства, висновки суду не відповідають обставинам справи, що призвело до прийняття невірного рішення. Апелянт зазначив, що при винесенні ним оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації він керувався прописаним у Митному кодексі України правилом визначення митної вартості переміщених товарів, де визначено, що якщо з наданих декларантом митної вартості товарів не можливо встановити дійсність задекларованої митної вартості то митний орган вправі застосувати інші методи визначення митної вартості, окрім методу за прописаною вартістю у контракті або договорі. Апелянт вказував, що ним при митному оформленні товарів виявлено розбіжності у поданих до оформлення документів, не встановлено строк та повноту оплати за поставлений товар, незрозумілі умови його поставки та оплати за поставку товарів на митну територію України, були відсутні обов`язкові до надання для розмитнення товару каталоги, специфікації та прайс-листи, висновки про якісні та вартісні характеритики. Апелянт вказав, що позивачем, не було надано необхідних документів для підтвердження заявленої у митній декларації митної вартості та в поданих документах були розбіжності у даних щодо розрахунку ціни, різні умови формування ціни товару, тому митницею було вирішено застосувати інший метод визначення митної вартості ніж був застосований декларантом. Апелянт зазначив, що він своїм рішенням правомірно визначив митну вартість товару, оскільки заявлена позивачем митна вартість по відпрацюванню бази даних була нижча, ніж митна вартість подібних товарів, оформлених митними органами України у попередні періоди на митну територію України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» при поданні до митного органу митної декларації, обґрунтовано застосувало перший метод, як основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору. Суд першої інстанції зазначив, що всі інші передбачені митним законодавством методи визначення митної вартості товарів застосовуються у разі, якщо не можливо застосувати перший метод, зазначав, що Кіровоградська митниця ДФС не мала підстав змінювати митну вартість імпортованих товарів, оскільки позивачем було надано повний пакет документів на підтвердження визначеної ним у митній декларації вартості товарів, розбіжності, на які вказує відповідач не є тими розбіжностями на підставі яких неможливо встановити справжню вартість товарів, документи дають змогу ідентифікувати товар та об`єктивно визначити його ціну по договору.

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою, відповідно до статті VІІ ГАТТ 1994 року, згода на обов`язковість якої надана Верховною Радою України, розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції. Суд першої інстанції звернув увагу, що примітками до п.2 статті УІІ «Оцінка товару для митних цілей» ГАТТ (1947) визначено, що сумісним зі статтею УІІ було б припущення, що «дійсна вартість» може бути представлена ціною, зазначеною у рахунку, плюс будь-які не включені до неї збори за виправдані витрати, які є звичайними складовими «дійсної вартості», а також плюс будь-яка виняткова знижка чи інше зменшення звичайної конкурентної ціни. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості товару, що між позивачем та митницею не відбувалось.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованих позивачем товарів від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товарів за першим методом визначення його митної вартості.

Суд першої інстанції визначив, що графа 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості 27.11.2018 року № UA901030/2018/000152/2 містить суперечливі та взаємо виключні висновки щодо підстав та умов коригування митної вартості, а саме, вказується: «Цінову інформацію про ідентичні товари в розумінні ст. 59 МКУ та з урахуванням положень ст. 61 МКУ у наближений до дати експорту товару в Україні термін як у митниці, так і у декларанта, не виявлено», але при цьому відповідачем надається роздруківка з бази даних ПІК ЄАІС на яку посилається відповідач, як підставу для коригування митної вартості, надалі ця ж графа рішення містить наступний запис «Для визначення митної вартості товару використана інформація з МД від 16.11.18 № UА807190/2018/002182 (товар №1, МВВ 1, умови поставки FСА) та з МД від 19.11.18 № UА110180/2018/421423 (товар №1, МВВ 1, умови поставки - FСА)», при цьому відсутні відомості щодо підстав коригування митної вартості товару №1 адже графа 33 рішення про коригування митної вартості не містить посилань на МД від 27.08.2018 року № UA400010/2018/003841. Показники декларацій, яка була взята митним органом для коригування митної вартості та яка подавалась позивачем для митного оформлення товарів, вказують на відмінність в асортименті та вазі товарів, що звичайно може впливати на їх вартість. Вказано, що Ааналіз роздруківки цінової інформації з бази даних ПІК ЄАІС, яка надана відповідачем вказує на те, що в базі даних містяться відомості щодо аналогічного товару (листи латунні - товар №1), які імпортувались в Україну в час максимально наближений до часу імпорту товару позивачем. Аналіз роздруківки цінової інформації з бази даних ПІК ЄАІС, яка надана відповідачем вказує на те, що в базі даних містяться відомості щодо аналогічного товару (стрічка латунна товар №2), які імпортувались в Україну в час максимально наближений до часу імпорту товару позивачем.

Матеріалами справи встановлено, що 08.11.2017 року між ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» Україна (покупець) та ТОВ «УГМК-ОЦМ» (продавець) (Російська Федерація) укладено зовнішньоекономічний контракт (угоду) № У-01-2017-00940, відповідно до умов якого постачальник зобов`язався поставляти товар найменування якого та умови постачання визначаються в додатках до контракту. Термін дії контракту до 31.12.2018 року. Угодою визначено, що ТОВ «УГМК-ОЦМ» здійснює продаж металопродукції виробленої ТОВ «Кіровський завод ОЦМ» на основі агентського договору. Пунктом 2.1 контракту визначено, що ціна на кожен вид продукції визначається в додатках або доповненнях до контракту. Загальна орієнтовна сума контракту складає 1000000,00 доларів США. Пунктом 2.2 визначено, що ціна продукту включає в себе упаковку.

Умовами контракту визначено, що додаткові витрати з доставки, страхуванню продукції, інші витрати сторони контракту несуть у відповідності з вибраним базисом поставки Інкотермс-2010.

Відповідно до специфікацій, які є додатками до контракту № У-01-2017-00940 сторони узгодили асортимент (прокат кольорових металів), кількість, ціну на товари, а також умови постачання - FCA- RU м. Кіров.

Згідно рахунку-фактури №У-01-2017-00940-4 від 19.11.2018 року ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» має сплатити вартість партії товару, яка становить 88565,38 доларів США. Згідно платіжних доручень в іноземній валюті позивачем сплачено вартість товару в сумі 88565,38 доларів США.

Згідно обраного позивачем та його контрагентом умов поставки товару FCA RU Кіров, Інкотермс-2010, який означає, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Вибір місця постачання вплине на зобов`язання з навантаження й розвантаження товару в даному місці. Якщо постачання здійснюється в приміщенні продавця, то продавець несе відповідальність за завантаження. Якщо ж постачання здійснюється в інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе (довідник Інкотермс українською мовою). Товар поставлявся силами покупця з міста Кіров Російської Федерації.

Відповідно до обраних умов поставки, позивач здійснював доставку товару власним транспортом, що підтверджується міжнародною товарно-транспортною накладною №967874, калькуляцією собівартості транспортного перевезення від 22.11.2018 року, що свідчить про відсутність у вартості товару отриманого від контрагента вартості транспортування та підтверджується листом контрагента позивача від 02.04.2019 року.

Встановлено, що для здійснення митного оформлення першої партії товару 27.11.2018 року позивачем до Кіровоградської митниці ДФС (митний орган в`їзду Харківська митниця ДФС) було подано митну декларацію по формі МД-2 № UA901030/2018/001305, відповідно до якої було задекларовано товари до розмитнення: товар-1 листи латунні Л63 ГОСТ 2208-2007 не в рулонах, товщиною понад 0,15 1325 кг, загальною вагою брутто 1378 кг, ціна товару 8173,8800 доларів США; товар-2 стрічка латунна марки Л90 ГОСТ 2208-2007, завтовшки понад 0,15 мм у рулонах 1500 кг, розміром 3,1х360 мм та 3,6х310 мм, загальною вагою брутто 4002 кг, ціна товару 25288,7500 доларів США; товар-3 стрічка з рафінованої міді завтовшки понад 0,15 мм, марка М1 ГОСТ1173-2006 у рулонах, розміром 0,3х300 мм, загальна вага брутто 512 кг, ціна товару 3843,3200 доларів США; товар-4 листи з міді рафінованої марки М1 ГОСТ 1173-2006 не в рулонах товщиною понад 0,15 мм, загальна вага брутто 3574 кг, ціна товару 26162,2200 доларів США; товар-5 стрічка з рафінованої міді (фольга без основи)- 2965 кг в асортименті, товщиною менше 0,15 мм, марки М1 ГОСТ 1173-2006 НД у рулонах 990 кг, загальна вага брутто 3038 кг, ціна товару 25097,2100 доларів США. Загальна сума за декларацію 88565,38 у валюті USD, курс валюти 27,898447.

Вартість товару-1 лист ДПРНМ Л63 ГОСТ 2208-2007 1x600x1500 у кількості 297,00 кг, було визначено за ціною 6,20 доларів США 1 кг, вартістю 1841,40 доларів США; лист ДПРНП Л63 ГОСТ 2208-2007 2,5x600x1500 у кількості 524,00 кг, було визначено за ціною 6,16 доларів 1 кг США, вартістю 3227,84 доларів США; лист ДПРНП Л63 ГОСТ 2208-2007 2x600x1500 у кількості 504,00 кг, було визначено за ціною 6,16 доларів США 1 кг, вартістю 3104,64 доларів США. Вартість товару-2 стрічка латунна в асортименті: стрічка ДПРНТ НД Л90 ГОСТ 2208-2007 3,1x360 у кількості 976,00 кг, було визначено за ціною 6,90 доларів США 1 кг, вартістю 6734,40 доларів США; стрічка ДПРНТ НД Л90 ГОСТ 2208-2007 3,6x310 у кількості 524,00 кг, було визначено за ціною 6,90 доларів США 1 кг, вартістю 3615,60 доларів США; стрічка ДПРНМ НД Л63 ГОСТ 2208-2007 0,8x116 у кількості 596,00 кг, було визначено за ціною 6,29 доларів США 1 кг, вартістю 3748,84 доларів США; стрічка ДПРНМ НД Л63 ГОСТ 2208-2007 0,8x119 у кількості 591,00 кг, було визначено за ціною 6,29 доларів США 1 кг, вартістю 3717,39 доларів США; стрічка ДПРНМ НД Л63 ГОСТ 2208-2007 0,8x180 у кількості 528,00 кг, ціною було визначено за 6,29 доларів США 1 кг, вартістю 3321,12 доларів США; стрічка ДПРНМ НД Л63 ГОСТ 2208-2007 1x210 у кількості 660,00 кг, було визначено за ціною 6,29 доларів США 1 кг, вартістю 4151,40 доларів США,

Позивач при поданні митної декларації визначив митну вартість партії товару за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції). Митна вартість згідно ч. 10 ст. 58 МК України включила вартість товару згідно рахунків та вартість інших витрат, які підлягають включенню в митну вартість товару, у позивача не було. При визначенні митної вартості товару позивачем було обрано перший метод та у ВМД вартість була визначена декларантом в розмірі відповідно до ціни угоди, виходячи з ціни, встановленої сторонами у контракті на умовах поставки FCA- RU м. Кіров Інкотермс-2010.

Встановлено, що разом з ВМД № UA901030/2018/001305 27.11.2018 року позивачем подано до митного органу: зовнішньоекономічний договір (контракт), сертифікати якості, пакувальний лист, рахунок-фактуру (інвойс), автотранспортну накладну, декларацію про походження товару, банківські платіжні документи, калькуляції транспортних витрат, документи, що містять інформацію біржових організацій, розрахунки ціни, договір про надання послуг митного брокера, копію митної декларації країни відправника.

Митний орган при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару, тому запропонував подати додаткові документи: каталоги, специфікації та прайс-листи виробника товарів, висновки про якісні та вартісні характеристики, які підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

На виконання вимог Кіровоградської митниці ДФС позивачем надано пояснення про неможливість надання додаткових документів, оскільки всі наявні документи на для підтвердження митної вартості товарів вже надані.

27.11.2018 року Кіровоградською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів за шостим методом № UA901030/2018/000152/2 із застосуванням резервного методу у відповідності до статті 64 Митного кодексу України, мотивуючи своє рішення відповідач зазначив, що в поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, неможливо встановити митну вартість товару. 27.11.2018 року сформовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні та пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України № UА901030/2018/00044.

Коригуючи митну вартість, митний орган змінив ціну товару-1 та товару-2, ціна товару №1 з 8173,88 доларів США збільшена до 8893,93 доларів США, товару №2 з 25288,75 доларів США збільшена до 26386,04 доларів США.

У рішенні вказано яким чином Кіровоградська митниця ДФСМ прийшла до висновку про заниження митної вартості товару-1 та товару-2. Вказано, що митну вартість товару № 1 розраховано наступним чином: фактурна вартість подібного товару становить 6590,00 USD/т на умовах FСА (8731,75 USD за 1,325 тон) плюс заявлені в МД декларантом транспортні витрати на доставку вантажу до кордону з Україною 4524,3297 грн. (в еквіваленті 162,17 USD). Для визначення митної вартості товару №1 використана інформація з МД від 27.08.18 № UА400010/2018/003841 (товар №2 - листи латунні не в рулонах марки Л63 ГОСТ 2208-2007, МВВ 1, умови поставки - FСА). Загальна митна вартість товару № 1 становить - 8893,93 USD. Митну вартість товару № 2 розраховано наступним чином: фактурна вартість подібного товару - стрічки латунні (із сплавів на основі міді та цинку) марки Л90 завтовшки понад 0,15 мм, у рулонах, ГОСТ 2208-200 ДПРНМ становить 7200,00 USD /т на умовах FСА (10800 USD за 1,5 тон), фактурна вартість подібного товару - стрічки латунні із сплавів на основі міді та цинку завтовшки понад 0,15 мм у рулонах марки Л63 ДПРНП становить 6364,24 USD/т на умовах FСА (15115,07 USD за 2,375 тон) плюс заявлені в МД декларантом транспортні витрати на доставку вантажу до кордону з Україною 13139,5991 грн. (в еквіваленті 470,9795 USD). Загальна митна вартість товару № 2 становить - 26386,04 USD. Для визначення митної вартості товару використана інформація з МД від 16.11.18 № UА807190/2018/002182 (товар №1, МВВ 1, умови поставки FСА) та з МД від 19.11.18 № UА110180/2018/421423 (товар №1, МВВ 1, умови поставки - FСА).

Коригуючи митну вартість товару, митниця використала наявну інформацію щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами, з розрахунку на рівні: 6,59 доларів США за 1 кг для товару № 1 згідно митної декларації від 27.08.2018 року UА400010/2018/003841, для товару № 2 на рівні 7,20 доларів США за 1 кг згідно митних декларації від 16.11.2018 року № UА807190/2018/002182 та від 19.11.2018 року № UА110180/2018/421423.

Судова колегія зауважує, що митну вартість товарів 3, 4, 5 Кіровоградською митницею ДФС не скориговано, до митної вартості товару-3 стрічка з рафінованої міді завтовшки понад 0,15 мм, марка М1 ГОСТ1173-2006 у рулонах, розміром 0,3х300 мм, загальна вага брутто 512 кг, товару-4 листи з міді рафінованої марки М1 ГОСТ 1173-2006 не в рулонах товщиною понад 0,15 мм, загальна вага брутто 3574 кг, товару-5 стрічка з рафінованої міді (фольга без основи)- 2965 кг в асортименті, товщиною менше 0,15 мм, марки М1 ГОСТ 1173-2006 НД у рулонах 990 кг, загальна вага брутто 3038 кг, зауважень не було. Вочевидь митна вартість товару-3, товару-4, товару-5 задовольнила митницю, не дивлячись на те, що позивачем не були надані каталоги, специфікації та прайс-листи виробника товарів, висновки про якісні та вартісні характеристики, які підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

Коригуючи митну вартість одних товарів з митної декларації UA901030/2018/001305, Кіровоградська митниця ДФС погоджується з митною вартістю інших товарів, що задекларовані цією ж декларацією.

Для випуску товарів у вільний обіг, позивачем подано нову митну декларацію №901030/2018/001314 від 28.11.2018 року, де вказано митну вартість товарів відповідно до відкоригованих сум.

Відповідно до ст. 49, ч. 1, ч. 3 ст. 51, ч. 2 ст. 52 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Визначення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України у митних режимах, відмінних від митного режиму імпорту, здійснюється згідно з положеннями статей 65, 66 цього Кодексу. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Згідно ст. 53 МК України У випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію). Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

З приводу вище приведеної норми варто вказати, що передбачений вичерпний перелік документів, які подаються разом з митної декларацію, які мають на меті встановити товар та визначити його вартість, вартість страхування, транспортування, упаковки. У випадку коли декларантом надано повний перелік документів передбачених частиною 2 ст. 53 МК України та можливо встановити повну, вірну ціну товару, складники, що впливають на формування його вартості, вимагати додаткові документи заборонено.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч. 2-4 ст. 57, ч. 1-2 ст. 58 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Судова колегія звертає увагу, що Кіровоградська митниця ДФС просила позивача надати каталоги, специфікації та прайс-листи виробника товарів, висновки про якісні та вартісні характеристики, які підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Однак митницею не звергнуто увагу, що товар, що ввозився, був отриманий не від виробника а посередника за агентським договором. Позивач уклав договір про купівлю товару не з виробником.

В матеріалах справи наявний висновок «Идентификационное заключение № 1604-18/» складений «Уральский федеральный университет», в якому наявні якісні та кількісні характеристики товару. Висновок даний на замовлення постачальника ТОВ «УГМК-ОЦМ».

Встановлено, що Кіровоградською митницею ДФС при коригуванні митної вартості товарів за вантажно-митною декларацією № UA901030/2018/001305 (дві групи товарів з п`яти), використовувалась інформація щодо раніше визнаних/визначених митних вартостей за другорядними методами згідно за оформленням подібного товару, за раніше поданими ВМД, зокрема, від 27.08.2018 року № UА400010/2018/003841, від 16.11.2018 року № UА807190/2018/002182, від 19.11.2018 року № UА110180/2018/421423.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 27.08.2018 року № UА400010/2018/003841, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: листи латунні Л63 ГОСТ 2208-2007 не в рулонах, товщиною понад 0,15, асортимент - 1x600x1500, вага 297,00 кг; 2,5x600x1500, вага 524,00 кг; 2x600x1500, вага 504,00 кг (графа31 та доповнення), загальна вага 1325 кг. Декларацією підтверджується, що ОСОБА_1 ввозило на територію України від експортера ТОВ «Уральський медный прокат», на умовах поставки FCA RU м. Гай, листи латунні не в рулонах марки Л63 -132 кг ГОСТ 2208-2007, ассортимент - 2х600х1500.

Варто повторно зазначити, що умови поставки товару FCA Інкотермс-2010, означають, що продавець доставить вантаж, який пройшов митне очищення, зазначеному покупцем перевізнику до названого місця. Вибір місця постачання вплине на зобов`язання з навантаження й розвантаження товару в даному місці. Якщо постачання здійснюється в приміщенні продавця, то продавець несе відповідальність за завантаження. Якщо ж постачання здійснюється в інше місце, продавець за відвантаження товару відповідальності не несе.

Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № UA901030/2018/001305 оформленою ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» та декларації яка була використана № UА400010/2018/003841, колегія суддів зазначає, що різними є умови транспортування та різними є виробник товару, що ввозився, різними є розміри та вага товару. Тобто Кіровоградська митниця ДФС неправомірно використала декларацію № UА400010/2018/003841 для співставлення характеристик товару та умов поставки та для коригування митної вартості.

Згідно умов поставки Інкотермс 2010 FCA покупець несе транспортні витрати з місця отримання товару, у даному випадку товар вивозився з міста Кіров Російської Федерації, натомість за декларацію, вибраною для співставлення, товар вивозився з міста Гай Оренбурської області Російської Федерації. Тобто пункт звідки забирається товар має значення при визначенні вартості товару. Варто вказати, що кількісні та вагові характеристики також впливають на визначення вартості товару, різними є зобов`язання покупців та продавців по ним, різними є витрати по умовам поставки, що впливає на митну вартість.

В матеріалах справи наявна копія вантажно-митної декларації від 16.11.2018 року № UА807190/2018/002182 яка була взята митним органом для коригування митної вартості товару-2: стрічка латунна марки Л90 ГОСТ 2208-2007, завтовшки понад 0,15 мм у рулонах загальною вагою брутто 4002 кг, асортимент - 3,1x360 вагою 976,00 кг, 3,6x310 вагою 524,00 кг, 0,8x116 вагою 596,00 кг, 0,8x119 вагою 591,00 кг, 0,8x180 вагою 528,00 кг, 1x210 вагою 660,00 кг, загальна вага нетто 3875 кг. За митною декларацією, взятою для коригування, підтверджується, що ТОВ «Експомет Плюс» ввозило на територію України від експортера постачальника ТОВ «Кировский завод по обработке цветных металов», на умовах поставки FCA RU Кіров, стрічку латунну (із сплавів на основі міді та цинку) марки Л90, асортимент 1,5x25мм, вага загальна 500 кг, к рулонах, без основи ГОСТ 2208-2007. Декларація була подана іншим поставником.

Порівнюючи умови декларації № UА807190/2018/002182 та яка подавалась позивачем щодо товару-2 № UA901030/2018/001305, варто вказати, що умови поставки є подібними, є один і той же виробник, однак варто звернути увагу на різних постачальників. За декларацією № UA901030/2018/001305 постачальником є ТОВ «УГМК-ОЦМ», ТОВ «Кировский завод по обработке цветных металов» є виробником товару. Наявна відмінність в асортименті та вазі товару, що впливає на його вартість.

Також, як і у передніх випадках, суд має можливість порівняти умови поставок за деклараціями, що взяті митницею для коригування та декларацією, що була подана позивачем. Наявна копія вантажно-митної декларації від 19.11.2018 року № UА110180/2018/421423, яка була взята митним органом для коригування митної вартості товарів: стрічка латунна марки Л90 ГОСТ 2208-2007, завтовшки понад 0,15 мм у рулонах загальною вагою брутто 4002 кг, асортимент - 3,1x360 вагою 976,00 кг, 3,6x310 вагою 524,00 кг, 0,8x116 вагою 596,00 кг, 0,8x119 вагою 591,00 кг, 0,8x180 вагою 528,00 кг, 1x210 вагою 660,00 кг, загальна вага нетто 3875 кг. Декларацією підтверджується, що ТОВ «Імпера Груп» ввозило на територію України від експортера ТОВ «Уральський медный прокат», на умовах поставки FCA RU м. Гай, стрічку із сплавів на основі міді та цинку (латуні), завтовшки понад 0,15 мм у рулонах, стрічка марки Л63 ДПРНП розміром 0,25х20 мм 988 кг.

Порівнюючи умови ввезення та характеристики товару за декларацією № UA901030/2018/001305 оформленою ТОВ «Компанія енерго-інноваційних технологій» та декларації яка була використана № UА110180/2018/421423, колегія суддів зазначає, що різними є умови транспортування та різними є виробник товару, що ввозився, різними є розміри та вага товару. За декларацію, вибраною для співставлення, товар вивозився з міста Гай Оренбурської області Російської Федерації. Пункт продавця, звідки забирається товар, має значення при визначенні вартості товару. Варто вказати, що кількісні та вагові характеристики також впливають на визначення вартості товару, різними є зобов`язання покупців та продавців по ним, різними є витрати по умовам поставки, що впливає на митну вартість.

Коригуючи митну вартість, Кіровоградська митниця ДФС вказувала на розбіжності проте, не вказано які саме розбіжності та, що заважало встановити митну вартість на основі контракту. Кіровоградська митниця ДФС не обґрунтувала чому для коригування митної вартості товарів № 1 та № 2 вибрано саме митні № UА400010/2018/003841, № UА807190/2018/002182, № UА110180/2018/421423.

Поряд з тим, частинами 1, 2, 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Позивачем було вірно проведено розрахунок митної вартості, відповідно до контракту, подано документ згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 Митного кодексу України, вірно обрано метод визначення митної вартості товару.

Варто погодитись з судом першої інстанції відносно дослідження роздруківки цінової інформації з бази даних ПІК ЄАІС, яка надана відповідачем, вказує на те, що в базі даних містяться відомості щодо аналогічного товару (листи латунні - товар №1), які імпортувались в Україну в час максимально наближений до часу імпорту товару позивачем. 06.09.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,13 доларів США за кг, 13.11.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,09 доларів США за кг, 07.09.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,15 доларів США за кг. Тобто митна вартість визначена позивачем як 6,16 6,20 доларів США за кг є більшою за вартість, яка визначалась з аналогічного товару іншими декларантами у відносно той же відрізок часу.

З роздруківки цінової інформації з бази даних ПІК ЄАІС, яка надана відповідачем встановлено, що в базі даних містяться відомості щодо аналогічного товару (стрічка латунна товар №2), які імпортувались в Україну в час максимально наближений до часу імпорту товару позивачем. 25.09.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,28 доларів США за кг, 04.10.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,11 доларів США за кг, 24.10.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,29 доларів США за кг, 22.11.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,24 доларів США за кг, 08.10.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,22 доларів США за кг, 26.11.2018 року було імпортовано товар вартістю 6,35 доларів США за кг. Митна вартість визначена позивачем за товар-2 як 6,29 6,90 доларів США за кг є подібною або більшою за вартість, яка визначалась з аналогічного товару іншими декларантами у відносно той же відрізок часу.

Колегія суддів зазначає, що позивачем при поданні 27.11.2018 року митної декларації, митна вартість була визначена на підставі контракту на поставку партії товару, позивачем для митного оформлення було надано всі документи, які обґрунтовують заявлену митну вартість товару.

Судова колегія вказує, що частиною 7 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Вирішуючи спір по суті, судова колегія виходить з положень ч. 2 ст. 77 КАС України та вважає, що відповідачем не доведено правомірність свого рішення та вважає, що у відповідача не було підстав застосовувати другорядний метод визначення митної вартості товарів.

Згідно ч. 1, ч. 6 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Новий розподіл судових витрат здійснюється у разі задоволення апеляційної скарги. Не передбачено повернення судових витрат, здійснених суб`єктом владних повноважень. З огляду на вищевказане, зміну розподілу судових витрат не проводити.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, як таке, що прийняте з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст.242, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Кіровоградської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року у справі № 340/305/19 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова

суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов