Справа № 420/1107/19
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 серпня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/1107/19
Головуючий в 1 інстанції: Аракелян М. М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Стас Л.В.

суддів: Турецької І.О., Шеметенко Л.П.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису, постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому просив визнати протиправним і скасувати припис відповідача від 06.02.2019 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Також позивач просив визнати протиправним і скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 15 від 13.02.2019 року, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 96 КУпАП, та накладений штраф в розмірі 1700 грн.

В обґрунтування позову послався на те, що 06.02.2019 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено Акт проведення перевірки, припис про усунення порушень та протокол про адміністративне правопорушення із призначенням розгляду справи про адміністративне правопорушення. За результатами розгляду справи було винесено постанову, якою визнано винним позивача та накладено штраф. Позивач вважає, що припис та постанова є неправомірними та такими, що порушують його права та інтереси. Позивач зазначає, що відповідачем не дотримано порядку проведення позапланової перевірки, а висновки ґрунтуються на припущеннях, а не на документально та фактично встановлених фактах.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25.06.2019 року позов ОСОБА_1 - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.02.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий ОСОБА_1 .

Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №15 від 13.02.2019р. по справі про адміністративне правопорушення.

В апеляційній скарзі Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, посилаючись на не повне з`ясування судом першої інстанції обставин, які мають значення для вирішення справи, надання неналежної оцінки наявним у матеріалах справи доказам, просить скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25.06.2019 року та ухвалити постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт зазначив про помилковість застосування судом першої інстанції до спірних правовідносин Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 року, оскільки цей порядок не застосовується при розгляді справ про адміністративні правопорушення. Зазначив, що, встановлені під час перевірки, порушення дійсно мали місце, а тому оскаржувані припис та постанова є правомірними, прийнятими на виконання вимог чинного законодавства та у відповідності до встановленого порядку. Помилковим вважає висновки суду першої інстанції щодо обов`язкового врахування, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, пояснень особи, яка притягається до відповідальності, оскільки прийняття або не прийняття пояснень такою особи є правом, а не обов`язком апелянта.

Позивач своїм процесуальним правом подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18.01.2019 року відповідачем складено та видано направлення №ЯФПП-1801/2 для проведення позапланового заходу (а.с. 7-8) на проведення перевірки на об`єкті «Будівництво ПТО на 10 постів з адміністративно-побутовими приміщеннями та складом-магазином супутніх товарів (у дві черги: 1.Адміністративно-побутові приміщення зі складом-магазином супутніх товарів та ремонтним боксом на один пост, 2. ПТО - ремонтний бокс ангарного типу на 8 постів за адресою: АДРЕСА_1 (за межами населеного пункту) кадастровий номер НОМЕР_2 )» щодо дотримання суб`єктом містобудування - ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудування.

В направленні на позапланову перевірку вказано, що воно видано на підставі наказу (розпорядження) ДАБІ України від 08.09.2015 року № 976 «Про удосконалення роботи із здійсненням заходів архітектурно-будівельного контролю» та абз. 4 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553.

Також в направленні зазначений строк дії направлення - з 21 січня до 04 лютого 2019 року (а.с. 8).

Направлення №ЯФПП-1801/2 від 18.01.2019 року для проведення планового (позапланового) заходу містить підпис громадянина ОСОБА_2 з відміткою «за довіреністю», але дата отримання направлення відсутня.

06.02.2019 року посадовими особами Департаменту ДАБІ в Одеській області складено Акт №ТФПП-0402/1 за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 9-21) (надалі акт позапланової перевірки).

В зазначеному акті зафіксовано порушення позивачем ст. 29, п. 3 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4.1, 4.3, додаток А ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» (а.с. 17-19).

Відповідно до розділу ІІ акту позапланової перевірки (а.с. 10-зворот) перевірка розпочалась 06.02.2019 року о 09:00 год. та закінчилась 07.02.2019 року о 18:00 год.

В розділі IV акту позапланової перевірки вказано, що у проведені заходу державного контролю брали участь лише посадові особи Департаменту ДАБІ в Одеській області. Суб`єкт містобудування або уповноважена ним особа в акті позапланової перевірки не зазначені. Акт позапланової перевірки підписаний посадовими особами відповідача, які проводили перевірки (а.с. 20-зворот). При цьому акт позапланової перевірки не містить підпису суб`єкта містобудування або уповноваженої ним особи щодо отримання примірника акту, не містить відомостей щодо відмови від підписання акту, не містить відомостей щодо направлення примірника акту засобами поштового зв`язку (а.с. 21).

06.02.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещуком Юрієм Анатолійовичем виданий припис на ОСОБА_1 (а.с. 22-25).

Припис виданий за результатами позапланової перевірки та дублює порушення, зафіксовані в акті позапланової перевірки. Містить суть виявлених порушень - ст. 29, п. 3 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4.1, 4.3, додаток А ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», та вимогу «усунути порушення містобудівного законодавства до 06.03.2019 року» (а.с. 25-зворот).

Відомості щодо отримання суб`єктом містобудування або уповноваженою ним особою примірника припису або направлення його засобами поштового зв`язку, припис від 06.02.2019 року - не містить.

Також, 06.02.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещуком Юрієм Анатолійовичем складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 (а.с. 26-30). Зазначений протокол містить повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення об 11:00 год. 13 лютого 2019 року у приміщенні Департаменту ДАБІ в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Канатна, 83, каб. № 302, але не містить відомостей щодо присутності особи у відношенні якої він складений (а.с. 26), не містить підпису особи у відношенні якої складений протокол та не містить відомостей щодо отримання або відмови в отримані цією особою примірника протоколу (а.с. 30-зворот). Протокол про адміністративне правопорушення від 06.02.2019 року дублює порушення, зафіксовані в акті позапланової перевірки.

Відповідно до матеріалів справи 13.02.2019 року представником позивача - ОСОБА_2 , було надано до Департаменту ДАБІ в Одеській області пояснення до протоколу про адміністративне правопорушення від 06.02.2019 року (а.с. 31-33), що підтверджено відбитком штампу реєстрації вхідної кореспонденції відповідача.

Також, 13.02.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещуком Юрієм Анатолійовичем винесено постанову № 15 по справі про адміністративне правопорушення (а.с. 34-38)

Як вбачається зі змісту постанова по справі про адміністративне правопорушення № 15 від 13.02.2019 р., вона винесена за результатами розгляду наступних матеріалів (а.с. 34):

- акту від 29.01.2019 року про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій;

- протоколу про адміністративне правопорушення від 29.01.2019 року

- припису про усунення порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.01.2019 року.

Не зважаючи на те, що матеріали справи про адміністративне правопорушення датовані 29.01.2019 року, зміст порушення, зазначеного в постанові по справі про адміністративне правопорушення № 15 від 13.02.2019 р. дублює зміст акту позапланової перевірки від 06.02.2019 року (а.с. 34-38).

Постанова від 13.02.2019 року № 15 по справі про адміністративне правопорушення не містить відомостей щодо наявності у посадової особи відповідача інформації про належне повідомлення ОСОБА_1 про дату, час та місце розгляду справи. Також постанова не містить відомостей щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності або її представника.

Копію постанови по справі про адміністративне правопорушення від 13.02.2019 року № 15 отримав представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 13 лютого 2019 року (а.с. 38).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем при проведенні позапланової перевірки було порушено вимоги Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.02.2011 року, а постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена на підставі документів, які відповідач на вимогу суду не надав, та без врахування письмових пояснень до протоколу про адміністративне правопорушення.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП, порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Згідно пункту 1 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється такими органами державного архітектурно-будівельного контролю: виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад; структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських держадміністрацій; Держархбудінспекцією.

Пунктом 3, 5 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до їх посадових інструкцій та функціональних повноважень та у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

За приписами пунктів 5, 7, 9 Порядку № 553 позапланова перевірка здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Таким чином, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані пред`явити суб`єкту містобудування службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Разом з цим, як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, Департаментом ДАБІ в Одеській області ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції не надано належних та допустимих доказів вручення позивачу копії направлення для проведення позапланової перевірки до в період з 06 по 07 лютого 2019 року.

Також, колегія суддів зазначає, що направлення для проведення позапланового заходу від 18.01.2019 року № ЯФПП-1801/2 має строк дії з 21.01.2019 р. по 04.02.2019 року, а сама перевірка проведена в період з 06 по 07 лютого 2019 року, що є порушенням абз. 10 п. 7 Порядку № 553, відповідно до якого строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. При цьому колегія суддів зазначає, що акт позапланової перевірки в переліку розпорядчих документів, на виконання яких проведений захід (а.с. 10) не містить посилання на письмове рішення керівника відповідача щодо продовження строку проведення позапланової перевірки. До апеляційної скарги копії такого документу не надано.

Крім того, згідно матеріалів справи, станом на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме 13.02.2019 року, відсутні відомості щодо своєчасного сповіщення Департаментом ДАБІ в Одеській області позивача про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, що є порушенням приписів ст. 268 КУпАП, відповідно до якої справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. При цьому, за відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Недотримання апелянтом під час розгляду справи про адміністративне правопорушення права позивача бути обізнаним про час та місце розгляду справи є порушенням прав позивача, встановлених ст. 268 КУпАП, зокрема права знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, оскаржити постанову по справі, тощо.

При цьому колегія суддів відхиляє доводи апелянта щодо обізнаності позивача про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення внаслідок подання його представником пояснень до протоколу про адміністративне правопорушення, оскільки такі доводи ґрунтуються на припущеннях, а зазначені пояснення, відповідно до оскаржуваної постанови № 15 від 13.02.2019 р., не увійшли до переліку матеріалів за наслідками розгляду яких посадовою особою відповідача була прийнята оскаржувана постанова.

З цього приводу колегія суддів зазначає таке.

Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (Справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02).

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо протиправності оскаржуваної постанови № 15 від 13.02.2019 р. про притягнення до адміністративної відповідальності, оскільки протокол про адміністративне правопорушення містить дані про обставини правопорушення, встановлені під час перевірки, яка проведена з порушенням порядку, встановленого Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядком № 553.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які гне були покладні в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення , але вини не були отримані з незалежних від нього причин.

На думку колегії суддів відповідачем не доведено правомірність своїх дій щодо проведення перевірки та розгляду справи про притягнення до адміністративної відповідальності за результатами такої перевірки.

Як підтверджено матеріалами справи, постанова № 15 від 13.02.2019 року винесена за результатами розгляду документів, датованих 29.01.2019 року, але відповідач, ані до суду першої інстанції, ані до суду апеляційної інстанції, не надав копії матеріалів, які зазначені в оскаржуваній постанові по справі про адміністративне правопорушення. Також, до апеляційної скарги, не зважаючи на ухвалу суду першої інстанції від 20.05.2019 року про витребування доказів, не надано копії матеріалів позапланової перевірки, яка була проведена в період з 06 по 07 лютого 2019 року.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на тому, що суд не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Частина 1 статті 6 Конвенції передбачає, що "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення". Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції "кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку". А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення (Справа "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011 р., заява N 16347/02).

У рішенні у справі "Карелін проти Росії" ("Karelin v. Russia", заява N 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази (п. 34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.98 року, п. 54 рішення у справі "Шабельника проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене та важливість дотримання і неухильного виконання процедури проведення позапланової перевірки, законність джерел отриманих доказів, забезпечення права позивача на розгляд справи про адміністративне правопорушення та реалізацію права на захист, зокрема надання відповідних пояснень з приводу правовідносин, що виникли, колегія суддів приходить до висновку, що невиконання апелянтом - суб`єктом владних повноважень вимог законодавства в цій частині зводить нанівець законність всієї процедури розгляду справ про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності та, як наслідок, прийнятих за їх результатами рішень.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для скасування постанови №15 від 13.02.2019 р. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , через не дотримання апелянтом норм чинного законодавства при проведенні перевірки, та як наслідок постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Доводи апеляційної скарги щодо помилкового застосування до спірних правовідносин Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою КМУ № 244 від 06.04.1995 року, колегія суддів відхиляє, оскільки позапланова перевірка була проведена відповідачем з порушенням норм чинного законодавства, що нівелює вчинення відповідачем будь-яких подальших дій, які ґрунтуються на висновках протиправно проведеної позапланової перевірки.

Щодо скасування оскаржуваного припису від 06.02.2019 року, колегія суддів зазначає, що припис скасований судом першої інстанції правомірно, оскільки він був винесений відповідачем за наслідками позапланової перевірки проведеної з порушенням вимог чинного законодавства.

Доводи апеляційної скарги спростовуються наведеним, інших посилань на обставини чи факти, які б були підставою для скасування рішення суду першої інстанції апеляційна скарга не містить.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на практику ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Однак, суд першої інстанції, скасувавши рішення суб`єкта владних повноважень з наведених вище підстав, не в повній мірі використав свою компетенцію з приводу незаконного рішення щодо притягнення до адміністративної відповідальності, і не закрив справу про адміністративне правопорушення, у зв`язку з чим рішення суду підлягає зміні.

Відповідно до ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За змістом частини першої статті 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції неправильно застосовано норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає зміні в резолютивній частині.

Керуючись ст. ст. 286, 308, 311, 315, 317, 321, 325, 328 України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису, постанови по справі про адміністративне правопорушення - змінити в резолютивній частині.

Третій абзац резолютивної частини рішення суду викласти в наступній редакції:

«Скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області № 15 від 13 лютого 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, у вигляді штрафу у сумі 1700 грн. за порушення вимог частини ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та закрити справу про адміністративне правопорушення».

В іншій частині рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 червня 2019 року - залишити без змін.

Стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області () за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО): 899998; рахунок отримувача: 6001; код класифікації доходів бюджету: 22030106) несплачений судовий збір за подачу апеляційної скарги у розмірі 1152,60 (одна тисяча сто п`ятдесят дві гривні, 60 коп.).

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст судового рішення складено 08.08.2019 року.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Турецька І.О. Шеметенко Л.П.