Справа № 160/2852/19
Суддя: Дєєв Микола Владиславович
Дата ухвалення: 2019-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 серпня 2019 року Справа № 160/2852/19
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Дєєв М.В. при секретарі судового засідання - Сергієнко В.Ю., за участю: представника позивача - ОСОБА_18, представника відповідача Дніпровської міської ради - Олійник Ю.М., представника третьої особи ТОВ «Половиця» - Макаренко Ю.В., представника третьої особи ОСОБА_1 . - ОСОБА_17, третьої особи - ОСОБА_3 , третьої особи - ОСОБА_4 , третьої особи - ОСОБА_5 , представника третьої особи ФОП ОСОБА_5 - ОСОБА_8 , третьої особи - ОСОБА_9 ., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу
за позовом ОСОБА_10
до Дніпровської міської ради, Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради
треті особи ОСОБА_9 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Половиця», фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3
про визнання протиправним та скасування рішення, визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,-
28.03.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_10 до Дніпровської міської ради, Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, треті особи - ОСОБА_9 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Половиця», фізична особа-підприємець ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської міської ради від 21.11.2018 року № 270/37 «Про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)»;
- визнати протиправною бездіяльність Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, яка виразилася у невнесенні змін до детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони);
- зобов`язати Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради внести зміни до детального плану, якими передбачити збереження багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , а також збереження природного стану малої річки Жабокряч-Половиця.
В обґрунтування позовних вимог позивачем вказано, що Дніпровською міською радою було прийнято рішення від 21.11.2018 року № 270/37 «Про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)», відповідно до якого передбачено фактичне знищення багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , також в проекті детального плану не враховано у Довгій балці водного об`єкта - малої річки Жабокряч-Половиця. Після виявлення позивачем суперечливих даних він звернувся до Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради щодо внесення змін до затвердженого детального плану, але з отриманих відповідей вбачається, що звернення позивача фактично були проігноровані. Позивач вважає рішення Дніпровської міської ради від 21.11.2018 року № 270/37 «Про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)», а також бездіяльність Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради у невчиненні дій по зміні детального плану є протиправними, у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги.
02.04.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було відкрито загальне позовне провадження та призначено підготовче судове засідання.
22.04.2019 року від Дніпровської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що оскаржуване рішення прийнято в межах та на підставі встановленої законодавством компетенції та повноважень, відповідає вимогам чинного законодавства, у зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.
25.04.2019 року від Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що затверджений оскаржуваним рішенням детальний план території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського не є підставою для розпорядження сторонніми особами нерухомим майном, яке знаходиться в межах території детального плану та не дає майбутньому забудовнику прав на демонтаж об`єктів, що знаходяться у власності інших юридичних та фізичних осіб без згоди власників такого майна, а отже в діях департаменту відсутня протиправна бездіяльність, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
07.05.2019 року від позивача надійшла відповідь на відзив Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради відповідно до якої вказано, що позивач заперечує всі доводи наведені відповідачем у відзиві на позовну заяву, оскільки було порушено порядок проведення громадського обговорення проекту детального плану території, не враховано пропозиції архітектурно-містобудівної ради.
22.05.2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Половиця» надійшли письмові пояснення відповідно до яких вказано, що саме міська рада наділена повноваженнями щодо прийняття рішень про розробку та затвердження детальних планів територій у межах міста, та реалізує покладений на неї обов`язок щодо планування територій на місцевому рівні. Детальний план території не надає право на здійснення будівництва, а лише визначає планувальну організацію і розвиток частини території в перспективі, в свою чергу будівництво починаючи з розроблення технічної та проектної документації відбувається з урахуванням положень діючого законодавства. З огляду на зазначене просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
23.05.2019 року від ОСОБА_9 надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що оскаржуваний проект відповідає генеральному плану та відповідним нормам ДБН та розроблений у відповідності з концепцією розвитку міста, про що винесено рішення про його відповідність, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
23.05.2019 року у підготовчому судовому засіданні позивачем надано відповідь на відзив Дніпровської міської ради, відповідно до якої вказано, що позивач заперечує доводи відповідача-1 наведені у відзиві на позовну заяву, оскільки вони є необґрунтованими та такими, що не відповідають вимогам законодавства. Також, вказано на невідповідність детального плану вимогам законодавства.
23.05.2019 року Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради було надано до суду заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких вказано, що позивачем не було доведено порушення його прав та законних інтересів оскаржуваним рішенням та не надано відповідних доказів.
23.05.2019 року у підготовчому судовому засіданні було оголошено перерву у підготовчому провадженні, з метою надання сторонам часу для ознайомлення з матеріалами справи та підготування правової позиції.
23.05.2019 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.
04.06.2019 року від Дніпровської міської ради надійшли заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких вказано, що оскаржуване рішення відповідає вимогам чинного законодавства з додержанням відповідної процедури та вказано, що воно не порушує прав позивача, у зв`язку з чим відсутні підстави для його скасування.
14.06.2019 року від ФОП ОСОБА_5 надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що обґрунтування позовних вимог позивача є хибними та такими, що не відповідають фактичним обставинам та вказано, що детальний план це лише намір раціонального використання території, розроблений відповідно до вимог законодавства та яке не порушує прав позивача, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
14.06.2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Половиця» надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що доводи позивача наведені у позовній заяві не знайшли свого документального підтвердження, у тому числі щодо порушення прав та інтересів позивача. Також, вказано, що оскаржуване рішення прийнято на підставі чинного законодавства та в межах компетенції відповідача, у зв`язку з чим просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
19.06.2019 року від Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради надійшли заперечення на відповідь на відзив, відповідно до яких вказано, що ним було вчинено всі дії в межах його повноважень та у відповідності до вимог чинного законодавства. Було проведено громадські слухання у відповідності до вимог чинного законодавства, оскаржуваний план був розглянутий архітектурно-містобудівною радою, за результатами ухвалено проект детального плану, у зв`язку з чим відповідачем-2 дотримано всі норми діючого законодавства.
19.06.2019 року у підготовчому судовому засіданні було усною ухвалою залучено до участі у справі третіх осіб - ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_1 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_5 ).
Також, 19.06.2019 року у підготовчому судовому засіданні було відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача щодо витребування доказів, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.
04.07.2019 року від ОСОБА_3 надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що оскаржуване рішення не відповідає вимогам законодавства, оскільки не було досліджено та враховано питання статусу будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим просив задовольнити позовні вимоги.
04.07.2019 року від ОСОБА_1 надійшли пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що оскаржуване рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки детальний план не передбачає заходів захисту будівель цінної історичної забудови по АДРЕСА_1 , у зв`язку з чим просила задовольнити позовні вимоги.
05.07.2019 року від представника позивача надійшли письмові пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що оскаржуване рішення порушує права позивача, оскільки згідно з детальним планом нерухоме майно, яке є власністю позивача заплановано до знищення. Також, вказано, що сам по собі детальний план не є підставою для початку робіт з демонтажу будинку, але він є планувальною підставою для проектування такого демонтажу.
05.07.2019 року у судовому засіданні було оголошено перерву на стадії розгляду справи по суті.
10.07.2019 року у судовому засіданні було оголошено перерву на стадії розгляду справи по суті, у зв`язку із необхідністю надання можливості надати пояснення по справі третій особі ФОП ОСОБА_5.
06.08.2019 року від Товариства з обмеженою відповідальністю «Половиця» надійшли пояснення по справі відповідно до яких вказано, що під час розроблення детального плану території було досліджено питання стану екологічного середовища та його розроблено виходячи з принципу регіонального використання земель і забезпечення пріоритету екології в усіх видах будівельної діяльності.
06.08.2019 року від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_5 надійшли письмові пояснення по справі, відповідно до яких вказано, що детальний план території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського в оскаржуваному рішенні є лише уточненням Генерального плану міста, не суперечить йому, а лише деталізує та уточнює його. З огляду на вказане просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
07.08.2019 року у судовому засіданні представник позивача просив задовольнити позовні вимоги при цьому посилаючись на доводи наведені у позовній заяві, відповідях на відзиви та письмових поясненнях.
Представник відповідача Дніпровської міської ради у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому посилаючись на доводи наведені у відзиві на позовній заяві та запереченнях на відповідь на відзив.
Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, явку свого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомлено.
Представник третьої особи ОСОБА_1 у судовому засіданні просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Третя особа ОСОБА_3 , у судовому засіданні, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Третя особа ОСОБА_4 , у судовому засіданні, просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Представник третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю «Половиця», у судовому засіданні, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Третя особа фізична особа-підприємець ОСОБА_5 та його представник, у судовому засіданні, просили відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Третя особа ОСОБА_9 , у судовому засіданні, просив відмовити у задоволенні позовних вимог, при цьому посилаючись на доводи наведені у письмових поясненнях.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що 05.11.2018 року позивач звернувся до Головного архітектурно-планувального управління Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради щодо надання інформації про розробку детального плану території, про відображення у проекті детального плану майбутньої архітектурної долі будинку, а також щодо необхідності відобразити у детальному плані збереження будинку по АДРЕСА_1 .
14.11.2018 року листом №8/21-792 Департаменту по роботі з активами міської ради повідомлено позивача, що детальний план території вже розроблений, громадські слухання проведені, проект детального плану розглянутий архітектурно-містобудівною радою, підготовлено та оприлюднено проект рішення Дніпровської міської ради про затвердження детального плану.
Дніпровською міською радою було прийнято рішення від 21.11.2018 року № 270/37 «Про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)».
Позивач не погоджується із вказаним рішенням про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)» та бездіяльністю відповідачів, яка виразилась у не вчиненні дій по зміні детального плану та вважає їх протиправними, що і стало підставою для звернення з даною позовною заявою до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Суд зазначає, згідно з частиною першою статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
За змістом пунктів першого, другого частини першої статті 4 КАС України справа адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
У той же час, публічно-правовий спір - спір, у якому: - хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або - хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або - хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
Відповідно до пункту сьомого частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Таким чином, спір набуває ознак публічно-правового за наявності серед суб`єктів спору публічного органу чи посадової особи, які виконують владні управлінські функції.
Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, які спричинені рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією її майнових або особистих немайнових інтересів, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту цивільних прав та інтересів.
Натомість однією з визначальних ознак приватноправових відносин є наявність майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір буде мати приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть і в тому випадку, якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Таким чином, суд перевіряє, чи прийняте оскаржуване рішення міськради, зокрема, в межах повноважень, на законних підставах та з дотриманням встановленої процедури на засадах розумності, добросовісності та пропорційності.
Так, повноваження Дніпровської міської ради у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Земельним кодексом України, законами України «Про місцеве самоврядування в України», «;Про основи містобудування», «;Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до частин першої, четвертої статті 12 Закону України «Про основи містобудування» до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій; до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території; визначення територій для містобудівних потреб; внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.
Згідно з положеннями пункту 3 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.
Порядок розроблення містобудівної документації, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16 листопада 2011 року № 290 (далі - Порядок № 290).
Відповідно до пункту 4.1 Порядку № 290 рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада.
Згідно з пунктом 4.3. Порядку № 290 замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.
На підставі аналізу наведених правових норм, суд дійшов висновку, що Дніпровська міська рада наділена повноваженнями щодо замовлення та затвердження містобудівної документації м. Дніпра, зокрема, детального плану території.
Суд зазначає, що позивач не заперечує наявності у Дніпровської міської ради повноважень органів місцевого самоврядування, зокрема приймати на власний розсуд рішення.
Згідно з ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.
Відповідно до ст. 143 Конституції України органи місцевого самоврядування вирішують питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції.
Регламент Дніпровської міської ради VII скликання визначає порядок та особливості розробки проектів та прийняття рішень.
Згідно зі ст. ст. 18-20 Регламенту Дніпровської міської ради VII скликання міська рада проводить свою роботу сесійно. Сесії міської ради є чергові та позачергові. Сесія складається з пленарних засідань міської ради, а також засідань постійних профільних комісій.
Оскільки міська рада є колегіальним органом, то волевиявлення ради оформлюється у формі рішення, яке приймається більшістю голосів від загального складу ради.
Вищезазначений Регламент визначає, що перед прийняттям рішення міською радою повинен бути розроблений проект рішення, який в обов`язковому порядку попередньо розглядається виконавчим комітетом міської ради, усіма постійними комісіями міської ради в порядку, встановленому Регламентом. Після розгляду проекту рішення комісіями та виконавчим комітетом міської ради, проект вноситься до порядку денного та ставиться на обговорення більшості депутатів від загального складу ради.
Зазначений проект рішення міської ради надається на візування посадовим особам та службам міської ради.
Повністю завізований проект рішення виноситься на розгляд сесії міської ради відповідно до Регламенту міської ради.
Судом встановлено, що 25.07.2018 року Дніпровською міською радою прийнято рішення «Про надання дозволу на розроблення детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)» № 378/34, яким надано дозвіл на розроблення детального плану території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського; визначено замовником на розроблення детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради, та відзначено що фінансування робіт здійснюється Товариством з обмеженою відповідальністю «ПОЛОВИЦЯ».
На виконання вказаного рішення між сторонами: Департамент по роботі з активами Дніпровської міської ради, ТОВ «Половиця» та ФОП ОСОБА_5 було укладено Договір на розробку Детального плану території № 18/18 від 01.08.2018 року, за умовами якого ОСОБА_5 зобов`язується виконати за завданням Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради розробку містобудівної документації: «Розроблення детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського», а ТОВ «Половиця» зобов`язується оплатити вказану послугу на умовах та в строки згідно договору.
На виконання вимог Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 555, з метою врахування пропозицій громадськості у проекті «Детальний план території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, гоголя та Чернишевського і Шевченківський та Соборний райони)» на офіційному сайті міської ради було розміщено матеріали вище зазначеного проекту.
Публікація повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості було розміщено у газеті «Наше місто» від 20.09.2018 року, строк подання пропозицій - один місяць. Строк завершення розгляду пропозицій - один місяць.
На засіданні архітектурно-містобудівної ради від 26.10.2018 було розглянуто проект «Детальний план території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони) та відзначено відповідність розглянутих проектних матеріалів вимогам діючої нормативної бази, зокрема ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» та ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування та забудова території».
Проект Рішення про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони) було розміщено на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної документації» детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.
Проекти детального планування розробляються з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи Реконструкції. Параметри розміщення та будівництва конкретних об`єктів визначаються на подальших стадіях проектування з урахуванням необхідності забезпечення належного вирішення всіх можливих правових питань щодо земельних ділянок та існуючих майнових об`єктів, які потрапляють в межі проектування.
21.11.2018 року Дніпропетровською міською радою прийнято рішення «Про затвердження детального плану розробки території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського» (Шевченківський та Соборний райони)» № 270/37, яким затверджено розроблений детальний план території відповідно до основних техніко-економічних показників, що додаються, як основу планувальної організації та функціонального зонування території, червоних ліній, розташування вулиць і доріг, мікрорайонів багатоповерхової забудови, щільності забудови, подальшого розроблення проектної документації та прийняття рішень щодо розміщення об`єктів містобудування.
Детальний план виконано на розрахунковий строк - 7 років до 2025 року.
Щодо доводів позивача на порушення порядку проведення громадських слухань обговорення детального плану території, суд зазначає наступне.
Відповідно до частин п`ятої - сьомої статті 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів; склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування; матеріали детального плану території не можуть містити інформацію з обмеженим доступом та бути обмеженими в доступі. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення на веб-сайті органу місцевого самоврядування, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, у місцевих періодичних друкованих засобах масової інформації, у загальнодоступному місці у приміщенні органу місцевого самоврядування.
Згідно з частиною дев`ятою статті 19 цього ж Закону, детальний план території не підлягає експертизі.
Відповідно до частини першої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.
Згідно з частиною другою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», зокрема, затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першої цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.
Відповідно до частини третьої статті 21 цього ж Закону сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов`язані забезпечити: оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками; оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості; реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення); узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Згідно з частинами п`ятою-шостою статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; пропозиції громадськості мають бути обґрунтовані в межах відповідних законодавчих та нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил та надаватися у строки, визначені для проведення процедури громадських слухань. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються.
Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 25 травня 2011 року № 555 (далі - Порядок № 555).
Відповідно до пунктів. 7, 8 порядку № 555 пропозиції до проектів містобудівної документації мають право подавати: повнолітні дієздатні фізичні особи, які проживають на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; юридичні особи, об`єкти нерухомого майна яких розташовані на території, щодо якої розроблено відповідний проект містобудівної документації на місцевому рівні; власники та користувачі земельних ділянок, розташованих на території, щодо якої розроблено проект містобудівної документації, та на суміжних з нею територіях; представники органів самоорганізації населення, діяльність яких поширюється на відповідну територію; народні депутати України, депутати відповідних місцевих рад; пропозиції, подані особами, не визначеними пунктом 7 цього Порядку, або подані після встановленого органом місцевого самоврядування строку, залишаються без розгляду.
Відповідно до частини дев`ятої статті 21 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах цих органів; особи, які оприлюднюють проекти генеральних планів населених пунктів, зонування територій, детальних планів територій, є відповідальними за їх автентичність.
Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти висновку, що громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються оприлюдненням проектів містобудівної документації на місцевому рівні, наданням особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюдненням результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.
Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради приймалися пропозиції громадськості для їх розгляду та врахування у проекті детального плану території та враховано пропозицій громадськості, юридичних, фізичних осіб під час проведення громадських слухань проекту Детального плану території кварталу.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про дотримання Дніпровською міською радою встановленого порядку розроблення детального плану території та виконання вимоги щодо проведення громадських слухань.
З огляду на вищевикладене, судом встановлено, дотримання Дніпровською міською раду порядку та процедуру прийняття оскаржуваного рішення.
При цьому, позивачем зазначено, що дотримання Дніпровською міською радою процедури прийняття рішень - не означає не можливості порушення прав позивача або інших осіб, оскільки на думку позивача, саме оскаржуване рішення та затверджений ним детальний план території кварталу не відповідає діючому законодавству та порушує права та інтереси позивача.
Суд зазначає, згідно з ч. 1 ст. 16 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011, (далі - Закон № 3038-VI), планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
Генеральний план населеного пункту - містобудівна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту (п.2 ч.1 ст. 1 Закону № 3038-VI).
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану. Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами, державними стандартами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яке складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником. У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.
Частиною другою даної статті передбаченою, що генеральний план населеного пункту розробляється та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Вказана стаття Закону також передбачає особливий порядок розроблення та ствердження Генерального плану міста.
Так, Генеральний план підлягає експертизі, порядок проведення якої передбачено постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011р. № 548.
Пунктами 5 та 6 зазначеного Порядку № 548 передбачено, що під час проведення експертизи визначається відповідність змісту містобудівної документації законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань планування і забудови територій, а також вимогам завдань з розроблення містобудівної документації.
Під час проведення експертизи враховуються результати розгляду проектів містобудівної документації відповідною архітектурно-містобудівною радою, зокрема висновки (за відповідним напрямом) органів земельних ресурсів, охорони культурної спадщини, охорони праці, енергозбереження, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, державної санітарно-епідеміологічної служби, природоохоронного та інших органів, яким відповідно до закону належать повноваження щодо розгляду містобудівної документації.
Отже, з наведених норм законодавства вбачається, що Генеральний план населеного пункту - це основний вид містобудівної документації, який розробляється на підставі висновків фахівців в різних галузях життєдіяльності, проходить експертизу та затверджується в інтересах відповідної територіальної громади з урахування державних інтересів.
Натомість, згідно з п.3 ч.1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.
Відповідно до ч. 1, п. 3 ч. 4 ст. 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території.
Детальний план території визначає: функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами.
Внесення змін до детального плану території допускається за умови їх відповідності генеральному плану населеного пункту та плану зонування території (п. 10 ст. 19 Закону № 3038-VI).
Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує нормування державної політики у сфері містобудування ( п. 6 ст. 19 Закону № 3038-VI).
Відповідно до п. 4.8 Порядку розроблення містобудівної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 290 від 16.11.2011, детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, реакційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляється детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту.
Таким чином, зазначеними вимогами законодавства передбачено, що детальний план території не може суперечити Генеральному плану населеного пункту, а розробляється відповідно до Генерального плану та деталізує і уточнює його положення.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.
Відповідно до пунктів 1.1, 1.2 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» (затверджені з наданням чинності з 01.10.2012 наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 12.03.2012 № 107) ці будівельні норми встановлюють вимоги до складу та змісту детального плану території. Норми призначені для застосування органами державної виконавчої влади, місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами незалежно від форм власності та господарювання при розробленні детальних планів територій.
Згідно із пунктом 4.1 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» детальний план розробляється з метою: - уточнення у більш крупному масштабі положень генерального плану населеного пункту, схеми планування території району; - уточнення планувальної структури і функціонального призначення території, просторової композиції, параметрів забудови та ландшафтної організації частини території населеного пункту або території за його межами; - визначення функціонального призначення та параметрів забудови окремої земельної ділянки за межами населеного пункту з метою розміщення об`єкта будівництва; - формування принципів планувальної організації забудови; - встановлення червоних ліній та ліній регулювання забудови; - виявлення та уточнення територіальних ресурсів для всіх видів функціонального використання території; - визначення всіх планувальних обмежень використання території згідно з державними будівельними нормами та санітарно-гігієнічними нормами; -визначення параметрів забудови окремих земельних ділянок; - уточнення містобудівних умов та обмежень згідно з планом зонування у разі його наявності; - визначення містобудівних умов та обмежень у разі відсутності плану зонування; - обґрунтування потреб формування нових земельних ділянок та визначення їх цільового призначення, зображення існуючих земельних ділянок та їх функціонального використання; - визначення потреб у підприємствах та установах обслуговування, місць їх розташування; - забезпечення комплексності забудови території; - визначення доцільності, обсягів, послідовності реконструкції забудови; - створення належних умов охорони і використання об`єктів культурної спадщини та об`єктів природно-заповідного фонду, інших об`єктів, що підлягають охороні відповідно до законодавства; - визначення напрямів, черговості та обсягів подальшої діяльності щодо: попереднього проведення інженерної підготовки та інженерного забезпечення території; створення транспортної інфраструктури; організації транспортного і пішохідного руху, розміщення місць паркування транспортних засобів; охорони та поліпшення стану навколишнього середовища, забезпечення екологічної безпеки; комплексного благоустрою та озеленення; використання підземного простору тощо.
Як передбачено пунктом 4.2 ДБН Б.1.1-14:2012 «Склад та зміст детального плану території» детальний план розробляється: - на структурно-планувальні елементи території населеного пункту, які мають цілісний планувальний характер, - на основі затвердженого генерального плану цього населеного пункту відповідно до чинного законодавства, плану зонування (за наявності) з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів; - на окрему територію за межами населеного пункту з певним функціональним використанням (житлова, курортна, оздоровча, рекреаційна, дачна або садова, виробнича тощо) або кількох таких територій - на основі затвердженої містобудівної документації відповідно до чинного законодавства з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів; - на земельну ділянку за межами населеного пункту для розміщення окремого об`єкта будівництва - на основі затвердженої містобудівної документації відповідно до чинного законодавства з використанням матеріалів містобудівного та земельного кадастрів (Примітка 1. Детальний план розробляють, як правило, на територію, що обмежується магістралями, вулицями, магістральними інженерними мережами або елементами ландшафту (водні об`єкти, гори, яри, ліси). Примітка 2. Для населених пунктів з чисельністю населення до 50 тисяч осіб (малих міст, селищ, сіл), а також курортних, дачних і садових територій детальний план може розроблятися на всю територію та поєднуватися із генеральним планом цього населеного пункту).
Системний аналіз вказаних правових норм дає підстави дійти висновку, що генеральний план населеного пункту, план зонування та детальний план території є видами містобудівної документації, при цьому, генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, а план зонування та детальний план території розробляються на підставі Генерального плану території та не можуть йому суперечити. Крім того, детальний план території розробляється на підставі плану зонування та не може йому суперечити.
Склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 року № 290 затверджено Порядок розроблення містобудівної документації, розділ IV якого регламентує порядок розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні.
Згідно з п. 4.8. наведеного Порядку детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови.
Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту, а якщо територія розташована за межами населеного пункту, відповідно до схеми планування території району (в разі відсутності адміністративного району - відповідно до схеми планування території Автономної Республіки Крим, області).
З огляду на вказані норми, детальний план території є видом містобудівної документації, положення якого узгоджуються з Генеральним планом міста Дніпро, деталізують положення останнього та не суперечать йому, іншими словами детальний план території визначає планувальну організацію і розвиток частини території в перспективі. Вказане кореспондується зі статтею 19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», згідно з положеннями якої детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію (структуру) і розвиток частини території міста.
Разом з тим, Детальний план території не надає право на здійснення будівництва, а лише визначає планувальну організацію і розвиток частини території в перспективі, в свою чергу будівництво починаючи з розроблення технічної та проектної документації відбувається з урахуванням діючого законодавства.
Судом встановлено, що Генеральним планом міста Дніпро передбачено, в межах кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони) передбачено розташування багатоквартирної забудови, громадської забудови, розміщення проектного дошкільного навчального закладу, що підтверджується інформацією наявною на офіційному веб-сайті Дніпровської міської ради.
Згідно з детальним планом території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського пропонується збереження фасадів будинків, які знаходяться за адресою АДРЕСА_1, АДРЕСА_10 з включенням в нову будівлю громадського призначення.
Згідно п.4 Пояснювальної записки до детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського, передбачено реконструкція та збереження будинків історичної спадщини та будинків, що знаходяться в задовільному стані, для подальшої експлуатації, крім того в розділі «Існуючі планувальні обмеження» детального плану, в якому зазначено про наявність на цій території об`єктів історичної забудови, в тому числі і будинку по АДРЕСА_1 . Встановлено, що вказаний будинок не є пам`яткою архітектури, при цьому законодавством не визначено обмежень, щодо об`єктів історичної забудови.
Суд зазначає, що детальний план території - це концептуальні ідеї, і він не передбачає змін чи видання дозвільних документів, не надає право на будівництво, а лише визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Також, детальний план не припиняє право постійного користування будівлями, спорудами, земельними ділянками та не надає іншим особам розпоряджатись приватною власністю третіх осіб на власний розсуд.
Дослідивши відповідні текстові та графічні матеріалами Генерального плану м.Дніпро та детального плану території кварталу обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського, було встановлено, що детальний план території кварталу, який є невід`ємною частиною Генерального плану, не суперечить останньому та повністю відповідає йому.
Щодо необхідності отримання стратегічної екологічної оцінки, суд зазначає наступне.
Закон України «Про стратегічну екологічну оцінку», яким регулюються відносини у сфері оцінки наслідків для довкілля, у тому числі для здоров`я населення, виконання документів державного планування та дія якого поширюється на документи державного планування, які стосуються сільського господарства, лісового господарства, рибного господарства, енергетики, промисловості, транспорту, поводження з відходами, використання водних ресурсів, охорони довкілля, телекомунікацій, туризму, містобудування або землеустрою (схеми) та виконання яких передбачатиме реалізацію видів діяльності (або які містять види діяльності та об`єкти), щодо яких законодавством передбачено здійснення процедури оцінки впливу на довкілля, або які вимагають оцінки, зважаючи на ймовірні наслідки для територій та об`єктів природно- заповідного фонду та екологічної мережі (далі - території з природоохоронним статусом), крім тих, що стосуються створення або розширення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Вказаний закон прийнятий 20.03.2018 року та набрав чинності 12.04.2018 року, введено в дію 12 жовтня 2018 року.
Таким чином, обов`язок щодо дотримання процедур стратегічної екологічної оцінки, визначених вказаним законом, має застосовуватися до детальних планів та іншої містобудівної документації, які розробляються після 12.10.2018 року.
Роботи щодо розроблення проекту детального плану кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського, були завершені до набрання чинності Законом України «Про стратегічну екологічну оцінку».
Частиною першою статті 58 Конституції України передбачено, що закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Також, відповідно до ст.20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», під час затвердження Детального плану території Департаментом по роботі з активами Дніпровської міської ради були направлені листи до центральних органів влади у сфері охорони навколишнього природного середовища та охорони здоров`я, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями листів. У встановлений законом строк, відповідей від вищезазначених органів не надійшло.
Відповідно до п.3 ст.20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» - у разі ненадання письмових висновків до проекту містобудівної документації протягом 20 днів з дня надходження інформації про розгляд містобудівної документації такий проект вважається погодженим цими органами.
З вищевикладеного вбачається, що на момент розроблення детального плану та подання його у встановленому законом порядку на затвердження, вказана містобудівна документація не підлягала стратегічній екологічній оцінці, не вбачається порушень вимог законодавства, пов`язаних із не проведенням стратегічної екологічної оцінки щодо спірного детального плану території, тому доводи позивача в цій частині є безпідставними.
Щодо посилань позивача про не врахування під час розроблення оскаржуваного детального плану території кварталу малої річки, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1, 2, 3 статті 20 Земельного Кодексу України віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень. Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.
Відповідно до частини 1 Закону України «Про державний земельний кадастр» встановлено, що режимоутворюючий об`єкт - об`єкт природного або штучного походження (водний об`єкт, об`єкт магістральних трубопроводів, енергетичний об`єкт, об`єкт культурної спадщини, військовий об`єкт, інший визначений законом об`єкт), під яким та /або навколо якого у зв`язку з його природними або набутими властивостями згідно із законом встановлюються обмеження у використанні земель.
Статтею 14 Закону України «Про державний земельний кадастр» встановлено, що до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про обмеження у використанні земель: вид; опис меж; площа; зміст обмеження; опис режимоутворюючого об`єкта - контури, назви та характеристики, що обумовлюють встановлення обмежень (за наявності такого об`єкта); інформація про документи, на підставі яких встановлено обмеження у використанні земель.
Відповідно до частини 5 статті 21 Закону України «Про державний земельний кадастр» відомості про обмеження у використанні земель вносяться до Державного земельного кадастру на підставі схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозміни та впорядкування угідь, проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), іншої документації із землеустрою.
Статтею 38 Закону України «Про державний земельний кадастр» визначено порядок користування відомостями Державного земельного кадастру. Так, відомості з Державного земельного кадастру надаються державними кадастровими реєстраторами у формі: витягів з Державного земельного кадастру про об`єкт Державного земельного кадастру; довідок, що містять узагальнену інформацію про землі (території), за формою, встановленою Порядком ведення Державного земельного кадастру; викопіювань з картографічної основи Державного земельного кадастру, кадастрової карти (плану); копій документів, що створюються під час ведення Державного земельного кадастру.
Згідно частини 2 статті 38 Закону України «Про державний земельний кадастр» витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку містить усі відомості про земельну ділянку, внесені до Поземельної книги. Складовою частиною витягу є кадастровий план земельної ділянки, сформований як викопіювання з кадастрової карти (плану) території відповідної адміністративно-територіальної одиниці.
Отримання витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку є обов`язковим при вчиненні правочинів щодо земельної ділянки (крім складення заповітів).
Третьою особою фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 , яким розроблявся детальний план території кварталу, було вказано, що згідно документів Державного земельного кадастру щодо земельних ділянок в межах території кварталу, обмеженого вулицями Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони), відсутні відомості щодо земель водного фонду.
Крім того, відповідно до Генерального плану м.Дніпро, з урахуванням внесених до нього змін, судом встановлено, що по балці Довга передбачено влаштування закритого магістрального колектора, який починається під віадуком по вул.Чернишевського та з`єднується з колектором по вул.Південна.
Таким чином, з огляду на вищевказане суд дійшов висновку про відповідність Детального плану території кварталу, обмеженого вулицями Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони) Генеральному плану м.Дніпро, у тому числі із врахуванням водного об`єкту.
Враховуючи вищевикладене та встановлені судом обставини, суд дійшов висновку, що передбачене детальним планом функціональне призначення території не суперечить визначеному у Генеральному плані м.Дніпра використанню територій, а є уточненням його положень щодо планувальної структури і функціонального призначення території, просторової композиції, параметрів забудови та ландшафтної організації частини населеного пункту, не змінюють функціональне зонування його територій, що відповідає вимогам ст.19 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», при цьому, при розробленні детального плану враховано перспективний розвиток території, визначений у Генеральному плані м.Дніпра.
За наведених обставин рішення Дніпровської міської ради від 21.11.2018 року № 270/37 «Про затвердження детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони)», прийняте на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Щодо вимоги про визнання протиправною бездіяльності Департаменту по роботі з активами Дніпровської міської ради, яка виразилася у невнесенні змін до детального плану території кварталу, обмеженого вулицями: Виконкомівською, Паторжинського, Гоголя та Чернишевського (Шевченківський та Соборний райони), суд зазначає наступне.
Позивачем зазначено, що він разом з іншими мешканцями будинку звертались зі спільними заявами до секретаря міської ради та директора Департаменту по роботі з активами щодо внесення змін до детального плану, але з отриманих відповідей на думку позивача, вбачається ігнорування вказаних звернень.
Враховуючи встановлені судом обставини, правомірність оскаржуваного рішення та дотримання відповідачами порядку та процедури його прийняття, суд дійшов висновку, про відсутність в діях відповідача - 2 протиправної бездіяльності.
Водночас, суд зазначає, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
У постанові від 13.06.2017 року у справі № 21-1393а17 Верховний суд України роз`яснив, що для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.
Судом встановлено, що відповідачем-2 було надано відповіді на вищевказані звернення, тобто відсутні підстави вважати, що відповідачем допускалася протиправна бездіяльність, а навпаки, ним вживалися активні дії з вирішення цього питання.
Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог про визнання незаконної бездіяльності відповідача-2 та зобов`язання його вчинити певні дії.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Позивачем не доведено та судом не встановлено наявності підстав для скасування оскаржуваного рішення та визнання протиправною бездіяльність.
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 12.08.2019 року.

Суддя М.В. Дєєв