Справа № 120/2475/19-а
Суддя: Яремчук Костянтин Олександрович
Дата ухвалення: 2019-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

06 серпня 2019 р. Справа № 120/2475/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Яремчук Костянтин Олександрович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до приватного виконавця Турського Олександра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до приватного виконавця Турського Олександра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови. Позовна заява підписана представником позивача, адвокатом Хейнісом О.Г.

Пунктом 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства (надалі - КАС України) передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Так, частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Вказана норма кореспондується із частиною 1 статті 123 КАС України, у якій йдеться про те, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Особливості строку звернення до адміністративного суду врегульовані статтею 122 КАС України, частиною 1 якої визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Водночас, статтею 287 КАС України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Так, згідно з пунктом 1 частини 2 вказаної статті позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Відтак, для звернення до суду із позовом щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця, крім оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій, статетю 287 КАС України визначено спеціальний строк, що становить 10 днів, та обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

При цьому, у позовній заяві зазначено, що 11 січня 2019 року позивачем отримано постанову про відкриття виконавчого провадження №58033888, що прийнята приватним виконавцем Турським О.В. 09 січня 2019 року. Вказана постанова є предметом судового оскарження в частині стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди приватного виконавця в розмірі 788099,59 гривень.

Однак, позивач звернулася до суду із позовом у строк, що становить більше десяти днів із дня, коли дізналася про оскаржувану постанову, при цьому не подавши до суду ані заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, ані доказів поважності причин його пропуску (якщо такі наявні).

Відтак, позивачу слід надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Ще однією підставою для залишення позовної заяви без руху є невідповідність її вимогам частини 3 статті 161 КАС України, згідно із якою до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Водночас, частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір").

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня по 30 червня 2019 року встановлено у розмірі 1921 гривні.

Як свідчать подані до суду документи, в підтвердження сплати судового збору надано квитанцію №ПН3482364 від 01 серпня 2019 року про сплату судового збору за подання позовної заяви в розмірі 768 гривень 40 копійок.

Проте, позовна заява містить позовну вимогу майнового характеру, адже стосується оскарження постанови приватного виконавця про відкриття виконавчого провадження №58033888 від 09 січня 2019 року в частині стягнення з ОСОБА_1 основної винагороди приватного виконавця у розмірі 788099,59 гривень, з чим погоджується представник позивача, зазначаючи у позові, що оскаржуваною постановою відповідача порушено право власності позивача на майно (грошові кошти), так як внаслідок її виконання з позивача при погашенні боргу за кредитним договором буде стягнуто і виконавчий збір, і винагороду приватного виконавця з однієї суми.

Відтак, враховуючи подання до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру позивачем судовий збір сплачено не в повному розмірі (належним розміром судового збору є 7881 гривня).

Частиною 2 статті 169 КАС України передбачено, якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, з урахуванням вимог частини 2 статті 169 КАС України позивачу слід сплатити (доплатити) судовий збір в розмірі 7112 гривень 60 копійок.

Вказані вище недоліки свідчать про невідповідність поданої позовної заяви вимогам, встановленим статтею 161 КАС України.

За правилами, визначеними частиною 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Керуючись статтями 5, 123, 132, 160, 161, 169, 171, 248, 287 КАС України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного виконавця Турського Олександра Віталійовича про визнання протиправною та скасування постанови, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 7-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Відповідно до частини 3 статті 293 КАС України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Яремчук Костянтин Олександрович