Справа № 206/2388/19
Суддя: Румянцев О. П.
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Справа №206/2388/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.07.2019 року Суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Румянцев О.П., розглянувши в порядку письмового провадження матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Дніпровська міська рада про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

26 квітня 2019 року позивач звернулася до Самарського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, третя особа: Дніпровська міська рада про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення. Свої вимоги обґрунтувала тим, що 23.04.2019 року вона дізналась про те, що 04.12.2018 року начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Ратич Н.М. за результатами розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення винесено постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200,00 грн., внаслідок порушення п.1 ч.ч.1, 2, 3 ст.29 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п.п.3,4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів. Відповідно до резолютивної частини постанови №97/А від 04.12.2018 року позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 10200,00 грн. Позивач не брала участі у розгляді справи, оскільки не була належним чином повідомлена, крім того фактично відповідач застосував накладення санкцій одночасно з приписом, що суперечить нормам чинного законодавства тощо. Просила суд скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №97/А від 04.12.2018 року винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради Ратич Н.М. про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 10200 грн., провадження по справі закрити. Ухвалою Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 16 травня 2019 року провадження по справі відкрито та призначено справу до розгляду по суті в порядку спрощеного провадження (а.с.17-18).

Від представника відповідача відзиву на позовну заяву до суду не надходило.

Відповідно до ст.205 КАС України суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача за наявних у справі доказів.

Вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.286 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами протягом десяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 6 КАС України передбачено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Дослідивши надані письмові докази, суддя вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Згідно Кодексу України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч.ч.1, 2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).

Відповідно до ст.251 Кодексу України про адміністративне правопорушення доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил,норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Судом встановлено, що 20.11.2018 року начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю проведено плановий захід державного нагляду щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті, за результатами якого винесено Акт №1 від 20.11.2018 року.

За результатами перевірки на об`єкті: будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 , встановлені наступні порушення: наведені недостовірні дані про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ), про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (ССІ) тощо.

20.11.2018 року начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

04.12.2018 року заступником начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю відносно ОСОБА_1 винесено постанову №97/А про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП (а.с.10-11).

Відповідно до ч. 1 ст. 217 КУпАП, посадові особи, уповноважені розглядати справи про адміністративні правопорушення, можуть накладати адміністративні стягнення, передбачені цим Кодексом, у межах наданих їм повноважень і лише під час виконання службових обов`язків.

Частиною 1 ст.246 КУпАП передбачено, що органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188- 42).

Приписи ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначають державний архітектурно-будівельний контроль як сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 5 ст.96 КУпАП передбачено накладення штрафу за виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Позивач посилається на ті обставини, що не була ознайомлена а ні з наказом на проведення заходу державного нагляду, а ні з посвідченням на проведення заходу тощо, та відповідно вона не була присутня при проведені такого заходу. Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення від 20.11.2018 року зазначається: «З правами довірена особа ОСОБА_2 ознайомилась, від підпису відмовилась… від отримання примірника протоколу відмовилась» - хто був уповноваженою особою, яку ознайомлювали з правами та обов`язками позивачу не відомо, оскільки будь-яких доручень з цього приводу вона не надавала. В протоколі не зазначено на підставі чого та хто був уповноваженою особою.

Виходячи із норм викладених в п.1,2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Представником відповідача відзиву на адміністративний позов ОСОБА_2 суду подано не було.

Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України не подання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Таким чином, суд приходить до переконання, що правомірність дій відповідача об`єктивно не підтверджена доказами.

Відповідно до ст.286 КАС України до повноважень суду при вирішенні справи належить залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення ; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу ; змінити захід стягнення.

На підставі викладеного, суд вважає, що адміністративний позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а постанова по справі про адміністративне правопорушення про притягнення її до адміністративної відповідальності і накладення на неї адміністративного стягнення - скасуванню.

Керуючись ст.2, 5-15, 73-77, 90, 242-246, 286, 293 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , іпн. НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради (м. Дніпро, вул. Січеславська Набережна, б.29-А, код ЄДРПОУ 40498190), третя особа: Дніпровська міська рада (м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 75, код ЄДРПОУ 26510514) про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення про скасування постанови - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №97/А від 04.12.2018року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 10200 грн.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.П.Румянцев