Справа № 128/3293/18
Суддя: Бондаренко О. І.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 128/3293/18
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.08.2019 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді Бондаренко О.І.

секретаря судового засідання Нагірняк Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду позовом до Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Позовна заява мотивована тим, що постановою №201/1009/т.б/2018 по справі про адміністративне правопорушення від 01.11.2018 року позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 гривень.

Вказана постанова винесена 01.11.2018 року Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області та вручена позивачу за місцем реєстрації 22.11.2018 року.

Докази вручення рекомендованого листа №329 знаходяться у відповідача, тобто відправника листа - адресанта.

Про те, що на позивача наклали адміністративне стягнення, йому стало відомо 22.11.2018 року з оскаржуваної постанови, яку винесли без участі позивача.

З оскаржуваної постанови вбачається, що розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо позивача було проведено 01.11.2018 року у м. Івано-Франківськ на підставі матеріалів справи: «акт перевірки від 19.10.2018 року, протокол від 19.10.2018 року, припис від 19.10.2018 року». Про час і місце розгляду адміністративної справи позивача не було повідомлено.

Управлінням Державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт об`єкту: «Нове будівництво рибоходу на р. Прут в районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано-Франківської області» в період з 08.10.2018 року по 19.10.2018 року, замовником якого виступає ТОВ «Енергоінвест», директором підприємства якого є позивач ОСОБА_1 ТОВ «Енергоінвест» не було повідомлено про проведення зазначеної перевірки.

Акт перевірки від 19.10.2018 року, приписи від 19.10.2018 року, протоколи від 19.10.2011 року, складені та винесені відповідачем щодо ТОВ «Енергоінвест», а не щодо позивача і надійшли на адресу Товариства лише 01.11.2018 року, в день проведення розгляду адміністративної справи.

01.11.2018 року відповідачем винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення правил в сфері містобудівної діяльності щодо Товариства, а не директора - позивача за даним позовом.

Про час і місце розгляду адміністративної справи відповідач не повідомив позивача, а тому він знав і не міг знати про місце і час розгляду справи щодо нього особисто, не зміг скористатись своїми правами на захист, надати пояснення та докази невинуватості, права не роз`яснювались.

За наведених обставин позивач звертається до суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову №201/1009/m.5/2018 по справі про адміністративне правопорушення від 01.11.2018 року щодо визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП.

16.01.2091 року представником відповідача надано відзив на позовну заяву позивача, у якому зазначено, що повноваження Держархбудінспекції щодо здійснення державного архітектурно - будівельного контролю визначенні ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Положенням про Державну архітектурно - будівельну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 року № 294, Порядком здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553. Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-УІ державний архітектурний будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертним організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Відповідно до п. 7 Положення Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Згідно п. 1 Положення про Управління, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 12.06.2017 року № 924, Управління є територіальним органом, без статусу юридичної особі публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державно архітектурно-будівельної інспекції України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Зазначене вище також передбачено Порядком № 553, зокрема, відповідно до абз. 1 п. 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. П. 7 Порядку № 553 наводить вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки, зокрема, подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. З приводу підставності проведення позапланової перевірки - ТОВ «Енергоінвест» направило на адресу Управління повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкт «Нове будівництво рибоходу на р. Прут в районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано-Франківської області». Як наслідок, на підставі службової записки від 19.09.2018 року №430/1009/3.19/2018 Управлінням було видано наказ від 20.09.2018 року № 968 П/1009/1.5/2018 та направлення для проведення планового (позапланово) заходу від 20.09.2018 року № 968/1009/т.7/2018 щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Енергоінвест», ОСОБА_2 (технічний нагляд), ТОВ «Сервісенергогруп» (генпроектувальник), ПП «Опора - Буд» (генпідрядник) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Так, у період з 08.10.2018 року по 19.10.2018 року ГІБН Управління була здійснена позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ТОВ «Енергоінвест», в свою чергу відповідно до п. 5 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Як наслідок, позивача притягнуто до адміністративної відповідальності, як посадову особу ТОВ «Енергоінвест» згідно ч. 1 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення. За результатами перевірки стосовно посадової особи складено: акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт від 19.10.2018 року; протокол про адміністративне правопорушення від 19.10.2018 року; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 19.10.2018 року. Зазначені матеріали, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення від 19.10.2018 року, у якому міститься інформація про час, дату та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, саме 01.11.2018 року об 11 год. 00 хв., направлявся поштовою кореспонденцією рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення №524, однак повернувся на адресу відправника. У рекомендованому повідомленні про вручення міститься відмітка про особисте отримання 26.10.2018 року. Відповідно до п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно - технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведень загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення акттів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва. За результатами перевірки встановлено: будівельні роботи ведуться з порушенням ДБН «Організація будівельного виробництва», зокрема, відсутня виконавча документація: загальний журнал робіт, журнал авторського нагляду, відсутня схема виносу осей будівельного майданчика, чим порушено п. 4.8 ДБН «Організація будівельного виробництва». Згідно п.4.8 ДБН А.3.1.-5:2016 "Організація будівельного виробництва" за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР. До виконавчої документації належать: загальний журнал робіт; спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт; журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація

щодо виконання робіт з науково - технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В. 1.2-5; акти на закриття прихованих робіт; акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій; виконавчі схеми відповідно до ДБН В. 1.3-2; документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалі та конструкцій відповідно до [20]; акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт. Відповідно до п. 1 додатку А ДБН А.3.1.-5:2016 "Організація будівельного виробництва" загальний журнал робіт є основним первинним виробничим документом, який відтворює технологічну послідовність, термін якість і умови виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва. Згідно п. 3 додатку А ДБН А.3.1.-5:2016 "Організація будівельної виробництва" загальний журнал робіт веде особа, відповідальна за будівництво об`єкта (виконавець робіт, старший виконавець робіт) і заповнює його першого дня роботи на об`єкті особисто або доручає керівникам змін. Спеціалізовані будівельні організації ведуть спеціальні журнали робіт, що знаходяться у відповідальних осіб, які виконують ці роботи. По закінченні робіт спеціальний журнал передається генеральній будівельній організації. Відповідно до п. 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903 результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника. Дана позиція викладена і у п. 5.5 ДСТУ-Н Б А.2.2-11:2014 «Настанова щодо проведення авторського нагляду за будівництвом», зокрема згідно із пунктом 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури представники групи авторського нагляду вносять в обидва примірники журналу записи щодо відхилень від проектних рішень, які допущені підрядником та пропозиції стосовно їх усунення. Також у журналі авторського нагляду рекомендується вносити запис про зміну в проектній документації: - наведено недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо належно розробленої проектної документації (та затвердженої) зокрема; на завданні на проектування не зазначено дату його погодження та відсутній запис замовника (порушення пп. 4.1 п. 4 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 16.05.2011 року № 45); завдання на проектування складено з порушенням вимог додатку ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; у завданні на проектування відсутня інформація щодо розроблення розділу «Оцінка впливу на навколишнє середовище (ОВНС) при проектуванні і будівництві підприємств, будинків і споруд» та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; пояснююча записка до робочого проекту оформлена з порушенням ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації», чим порушено ч. 8 ст. 36 Закон М3038-У1. При проведені позапланової перевірки встановлено відсутність розрахунку з урахуванням будівництва об`єктів на території Снятинської ГЕС. До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Пунктом 30 Переліку видів діяльності та об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку, затвердженого постановою Кабінетів Міністрів України від 28.08.2013 року № 808 визначено, що нове будівництво об`єктів, господарська діяльність (за винятком лісогосподарської) в охоронних зонах територій та об`єктів природи» заповідного фонду, на територіях, прилеглих до водоохоронних зон прибережних захисних смуг водних об`єктів, зон санітарної охорони належать до об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. Так, виходячи із найменування будівництва та його місцезнаходжень згідно наданого генплану об`єкт «Нове будівництво рибоходу на р. Прут районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано-Франківської області» належить до об`єктів, що становлять підвищену екологічну небезпеку. ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», призначений для замовників та проектувальників для визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва; для застосування розробниками будівельних норм та стандартів; для використання експертами при проведенні експертизи проектів будівництва і підрозділам інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю для визначення процедур проведення підготовчих робіт, виконання будівельних робіт та при прийманні завершених будівництвом об`єктів в експлуатацію. Відповідно ч. 5 ст. 32 Закону № 3038-VI до незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти, зокрема, об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закон України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля). П. 16 Порядку № 553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. П. 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчий та/або будівельних робіт. Матеріали, складені за результатами позапланової перевірки стосовно дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності ТОВ «Енергоінвест», посадовою особою якого є ОСОБА_1 , зокрема, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.10.2018 року, у якому міститься інформація про час, дату та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: 01.11.2018 року об 11 год. 00 хв., направлявся поштовою кореспонденцією з рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення № 532 та згідно пошуку поштових відправлень Укрпошта відправлення отримано особисто 26.10.2018 року. Як наслідок, відповідач діяв відповідно до п. 10 Порядку № 2-Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельно контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування. За таких обставин, представник відповідача вважає, що головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління діяв лише в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, з огляду на що в задоволенні позову слід відмовити.

В свою чергу, позивач ОСОБА_1 надав відповідь на відзив відповідача, в якому не погоджується із доводами відповідача, зазначеними у відзиві, так як відповідач не надав належних доказів вини позивача та правового обгрунтування вчиненого правопорушення та зазначив про обставини, які не відповідають дійсності і не підтверджуються матеріалами справи.

Представник відповідача надав заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив про те, що, як наведено у відзиві на позовну заяву, мала місце позапланова перевірка щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ТОВ «Енергоінвест», в свою чергу відповідно до п. 5 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 накладення на суб`єкта містобудування штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності не звільняє від відповідальності, передбаченої Кодексом України про адміністративні правопорушення, посадових осіб такого суб`єкта, до службових обов`язків яких належить забезпечення дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Як наслідок, ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності, як посадову особу ТОВ «Енергоінвест», згідно ч. 1 ст. 96 КУпАП. Крім того, відповідно до ст. 36 КУпАП при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень. До того ж, відповідно до ч. 1 ст. 96 КУпАП порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та на посадових осіб - від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Як наслідок, вказаною нормою передбачено відповідальність саме посадової особи. Проектну документацію на об`єкті «Нове будівництво рибоходу на р. Прут в районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано-Франківської області» з порушенням ДСТУ-Н Б В. 1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва», вказаний стандарт призначений для замовників та проектувальників для визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва для застосування розробниками будівельних норм та стандартів; для використання експертами при проведенні експертизи проектів будівництва і підрозділами інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю для визначення процедур проведення підготовчих робіт, виконанню будівельних робіт та при прийманні завершених будівництвом об`єктів і експлуатацію. Відповідно до п. 4.2 ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012 «Настанова з організації проведення експертизи проектної документації на будівництво» експертиз проектів будівництва є визначення якості проектних рішень шляхом виявлення відхилень від вимог законодавства України у сфері будівництва, будівельних норм і правил та нормативних документів за такими напрямами: міцність, надійність та довговічність; експлуатаційна безпека, дотримання вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, інженерне забезпечення; кошторисна вартість будівництва; санітарне та епідеміологічне благополуччя населення; екологія; охорона праці; енергозбереження; пожежна безпека; техногенна безпека; ядерна та радіаційна безпека. Отже, у даному експертному звіті не досліджувався проект в цілому, тільки частина, яка стосується міцності, надійності та довговічності будівельних конструкцій, в свою чергу комплексна експертиза проекту не проводилась. Відповідно до п. 1.1 Розділу 1 «Загальні положення» ДБН А.2.2-1-20( «Склад і зміст матеріалів оцінки впливів на навколишнє середовище (ОВНС) про проектування і будівництво підприємств, будівель і споруд» метою ОВНС визначення доцільності і прийнятності планованої діяльності і обгрунтування економічних, технічних, організаційних, санітарних, державно - правових та інших заходів щодо забезпечення безпеки навколишнього середовища. Відповідно до п. 1.2 матеріали ОВНС надаються у складі проектної документації уповноваженим державним органам для експертної оцінки і повинні всебічно характеризувати результати оцінки впливів на природне, соціальне, включаючи життєдіяльність населення, і техногенне середовище та обґрунтовувати допустимість планованої діяльності. Відповідно до п. 1.3 основними завданнями ОВНС є: загальна характеристика існуючого стану території району і майданчика (траси) будівництва або їх варіантів, де планується здійснити плановану діяльність; розгляд і оцінка екологічних, соціальних і техногенних факторів, санітарно-епі- демічної ситуації конкурентно-можливих альтернатив (у тому числі технологічних і територіальних) планованої діяльності та обгрунтування переваг обраної альтернативи та варіанта розміщення; визначення переліку можливих екологічно небезпечних впливів і зон впливів планованої діяльності на навколишнє середовище за варіантами розміщення (якщо рекомендується подальший розгляд декількох); визначення масштабів та рівнів впливів планованої діяльності на навколишнє середовище; прогноз змін стану навколишнього середовища відповідно до переліку впливів; визначення комплексу заходів щодо попередження або обмеження небезпечних впливів планованої діяльності на навколишнє середовище, необхідних для дотримання вимог природоохоронного та санітарного законодавств і інших законодавчих та нормативних документів, які стосуються безпеки навколишнього середовища; ДБН А.2.2-1-2003 С.2; визначення прийнятності очікуваних залишкових впливів на навколишнє середовище, що можуть бути за умови реалізації всіх передбачених заходів. Більше того, відповідно п. 2.1 до Розділу 2 «Структура і склад роз ОВНС» розділ ОВНС повинен містити такі підрозділи: підстави для проведення ОВНС; фізико-географічні особливості району і майданчика (траси) будівництва об`єкта проектування; загальна характеристика об`єкта проектування; оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє природне середовище; оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє соціальне середовище; оцінка впливів планованої діяльності на навколишнє техногенне середовище; комплексні заходи щодо забезпечення нормативного стану навколишнього середовища і його безпеки; оцінка впливів на навколишнє середовище під час будівництва; заява про екологічні наслідки діяльності. Згідно проектної документації «Нове будівництво рибоходу на р. Прут в районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано-Франківської області» ОВНС не відповідає вказаним вище державним будівельним нормам і складається тільки із трьох речень, а не підрозділів, як цього вимагає законодавство.

В судове засідання 01.08.2019 року представник позивача ОСОБА_1 - адвокат Федоришин В.В. не з`явився, надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутність, позовні вимоги ОСОБА_1 підтримує, змін та доповнень не має, просить позов задоволити.

Представник відповідача Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області в судове засідання 01.08.2019 року не з`явився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, суд ухвалив розглянути справу за відсутності сторін за наявними у справі матеріалами.

Суд, дослідивши та оцінивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 слід задоволити з наступних підстав.

Судом встановлено, згідно постанови №52/1009/m.5/2018 від 01.11.2018 року, винесеної головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління державної архітектурно - будівельної інспекції в Івано - Франківській області, ОСОБА_3 , згідно акту перевірки від 19.10.2018 року, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 19.10.2018 року, припису про усунення порушення вимог законодавства від 19.10.2018 року, виявлено порушення з боку ТОВ «Енергоінвест», а саме: подання недостовірних даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) щодо розроблення та затвердження проектної документації будівництва «Нове будівництво рибоходу на р. Прут в районі водозабору Снятинської ГЕС біля м. Снятин Івано - Франківської області», чим порушено ч.8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 12 - 27).

Як зазначено у вказаній постанові, на підставі поданих документів і матеріалів та заслухавши осіб, які брали участь у розгляді справи - директора ТОВ «Енергоінвест» ОСОБА_1 , ТОВ «Енергоінвест» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за порушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 66276 грн.

Згідно ч.1 ст. 96-1 КУпАП передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта - тягнуть за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 1 КУпАП визначено, що завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Частинами першою та другою статті 7 КУпАП визначено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно частини першої статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (стаття 245 КУпАП).

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 254 КУпАП визначено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за частиною першою статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності має право користуватися правами передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Як встановлено по справі, складання протоколу про адміністративне правопорушення відбулося за відсутності позивача; матеріали справи не містять належних та допустимих доказів надіслання відповідачем позивачу копії цього протоколу, а також доказів повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи, що позбавило останнього можливості реалізувати надані йому права, які передбачені статтею 268 КУпАП, що на думку суду не має форму незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 405/7568/16-а (2-а/405/219/16).

Суд не бере до уваги посилання відповідача на те, що протокол про адміністративне правопорушення та постанова про накладення адміністративного стягнення надсилалися позивачу, що підтверджується наявними у справі повідомленнями про вручення, оскільки з цих повідомлень про вручення неможливо достовірно встановити вміст поштових відправлень, що в сукупності із наявними у справі доказами іншої адреси реєстрації позивача, не можна вважати належними доказами.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Керуючись ст.ст.244-246, 286 КАС України, ст. ст. 287, 288, 289 КУпАП, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Визнати протиправною та скасувати постанову №201/1009/m.5/2018 по справі про адміністративне правопорушення від 01.11.2018 року щодо визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП.

Рішення може бути оскаржено до сьомого апеляційного адміністративного суду через Вінницький районний суд Вінницької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення сторонам та їх представникам копії повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.І. Бондаренко