Справа № 628/1246/19
Суддя: Шиховцова А. О.
Дата ухвалення: 2019-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 628/1246/19
Провадження № 2-а/628/38/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2019 р. Куп`янський міськрайоний суд Харківської області

в складі: головуючого судді - Шиховцової А.О.,

за участю секретаря - Шевченко О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Куп`янську адміністративний позов ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Гладченко Ірина Сергіївна, до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, про визнання постанови № 620-П від 09.11.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу незаконною,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, про визнання постанови № 620-П від 09.11.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу незаконною.

Позов обґрунтовує тим, що 15.04.2019 р. ним, у Міжрайонному відділі ВДВС по Куп`янському Шевченківському районах та м. Куп`янськ ГТУЮ у Харківській області отримано копію оскаржуваної постанови, яка винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Осадчуком В.М., про притягнення його, позивача, до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. за невиконання вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.07.2018 року № 333-Пр. Вважає зазначену постанову незаконною з таких підстав. Посилається на те, що у вступній частині постанови у графі - «документи, складені за результатами планової/позапланової перевірки» міститься посилання на те, що її складено за результатами розгляду акту перевірки № 620-А, протоколу про адміністративне правопорушення від 26.10.2018, припису від 26.10.2018 № 620-Пр, натомість у графі описової частини постанови «опис обставин, установлених при розгляді справи» зазначено про невиконання ОСОБА_1 вимог припису від 13.07.2018 № 333-Пр. На його думку, не зрозуміло вимоги якого все ж таки припису порушені. Також, вважає, що відповідачем порушено процедуру розгляду справи про адміністративне правопорушення, оскільки його не було повідомлено про час та місце розгляду цієї справи. Оскаржувана постанова № 620-П містить посилання на акт перевірки без зазначення його дати складання, а зазначені у ній приписи № 620-Пр від 26.10.08.2018 та № 333-Пр від 13.07.2018 містять проміжок часу тривалістю понад 2 місяці, що ставить під сумнів постанову серед іншого і в розумінні дотримання вимог строків накладення адміністративного стягнення. Акт перевірки та припис ним не отримано. Крім того, з вищезазначеної постанови взагалі не зрозуміло щодо якого об`єкта нерухомості стосуються вимоги припису чи приписів та чи є позивач єдиним суб`єктом містобудування щодо зазначених у цим приписах об`єктах нерухомості. Оспорювана постанова не містить доказів доведеності факту вчинення адміністративного правопорушення позивачем та вини у його вчиненні. При складанні відповідачем постанови, всупереч вимогам ст. 256 КУпАП, йому не роз`яснювалися жодним чином права, передбачені ст. 268 КУпАП, не було надано можливість надати пояснення з приводу порушення і зауваження з приводу складення протоколу, копія постанови за результатами розгляду справи не вручалася. Позивач вважає, що при прийнятті оскаржуваної постанови № 620-П по справі про адміністративне правопорушення від 09.11.2018 р. відповідач діяв без дотримання встановленої законом процедури притягнення до адміністративної відповідальності, необґрунтовано, упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, у зв`язку з чим вважає, що оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Крім того, позивач просить суд поновити строк звернення до суду з даним адміністративним позовом, оскільки копія постанови від 09.11.2018 р. йому не була належним чином вручена, її копію він одержав лише 15.04.2019 року і відділі ДВС, просить визнати причину пропуску строку поважною.

Ухвалою від 26.04.2019 р. суд відкрив провадження у даній справі.

03.06.2019 від представника відповідача за довіреністю Лиска К.О. до суду надійшов відзив на адміністративний позов, згідно якого він просить суд розглядати справу без його участі та відмовити в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 в повному обсязі, посилаючись на те, що Департамент заперечує проти позову, вважає його необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області відповідно до вимог постанови КМУ від 23 травня 2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», на підставі наказу (розпорядження) Держархбудінспекції України від 08.09.2015 № 976 та листа управління містобудування, архітектури та земельних відносин Куп`янської міської ради № 161-10 від 02.03.2018 було видано направлення від 22.03.2018 № 123-Н, яким призначено позапланову перевірку на об`єкт будівництва: «Будівництво нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_2» (далі - Об`єкт). Представниками Департаменту, у встановлений направлянням строк було здійснено виїзд на Об`єкт з метою проведення перевірки, за результатами якої встановлено, що будівельні роботи на Об`єкті проводились ОСОБА_1 без відповідного документа, що надає право на виконання будівельних робіт, про що складено відповідний Акт № 123, протокол від 06.04.2018 р. та надано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № 123-Пр від 06.04.2018 шляхом оформлення відповідної документації згідно до вимог чинного законодавства або проведення земельної ділянки в попередній стан. В подальшому, представником Департаменту - головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною та головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Мурзою Олегом Володимировичем 13.07.2018 року було здійснено виїзд на Об`єкт з метою проведення перевірки виконання вимог припису № 123-Пр від 06.04.2018. Під час виїзду було встановлено факт наявності, виявленої під час попередньої перевірки, самовільно збудованої нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_2 , без документів, що надає право на початок виконання будівельних робіт. Таким чином, вимоги припису № 123-Пр не виконані. За невиконання вимог припису ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності та надано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт № 333-Пр від 13.07.2018. В подальшому, представником Департаменту - Олещенком Є.В. та мурзою О .В . 26.10.2018 було здійснено виїзд на Об`єкт з метою проведення перевірки виконання вимог припису № 333-Пр від 13.07.2018. Під час виїзду встановлено, що вимоги попередніх приписів не виконані. За результатами проведеної позапланової перевірки складений Акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 620-А, на виконання вимог п. 17 Порядку № 553 складений протокол про правопорушення від 26.10.2018 та наданий припис № 620-Пр про зупинення підготовчих та будівельних робіт із вимогою усунути виявлене порушення шляхом оформлення відповідної документації згідно до вимог чинного законодавства або приведення земельної ділянки в попередній стан в термін до 26.12.2018. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відмовився від отримання та підписання Акту, протоколу та припису, Департаментом на виконання вимог п. 21 Порядку № 553 матеріали перевірки надіслані поштою (Харківська дирекція УДППЗ «Укрпошта» 29.10.2018 № 505), які позивачем отримані особисто 06.11.2018 (докази направлення та отримання додаються до відзиву). У протоколі про адміністративне правопорушення було зазначено, що розгляд справи відбудеться 09.11.2019 р. об 11-00 год. у приміщенні Департаменту. Тобто ОСОБА_1 належним чином був повідомлений про розгляд справи, однак не з`явився. Посадовими особами Департаменту 09.11.2018 року винесена постанова по справі про адміністративне правопорушенні № 629-П, якою визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП. На виконання п. 22 Порядку № 553 та у зв`язку з нехтуванням своїх процесуальних прав з боку ОСОБА_1 , Департаментом було направлено постанову № 620-П від 09.11.2018 поштою (Харківська дирекція УДППЗ «Укрпошта» відділення поштового зв`язку № 785). Щодо накладення на ОСОБА_1 стягнення у найбільшому розмірі, передбаченому ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, то при винесенні постанови було враховану те, що позивачем неодноразово не були виконані законні вимоги посадової особи Департаменту, а значить можна прийти до висновку, що посадові особи правомірно наклали стягнення у найбільшому розмірі. Відповідач вважає, що інспектор при проведення перевірки та притягнення до адміністративної відповідальності діяв в межах своєї компетенції, керувався Конституцією та Законами України, ухвалив постанову відповідно до діючого законодавства, а тому підстави для скасування постанови відсутні. До відзиву додані ксерокопії: направлення для проведення планового (позапланового) заходу 620-Н від 16.10.2018 р., Акт № 620-А, протокол про адміністративне правопорушення від 26.10.2018 р., Припис - 520-Пр від 26.10.2018 р., інформація про поштове відправлення, поштове повідомлення, опис вкладення у відправлення, постанова № 620-П від 09.11.2018 р., інформація про поштове відправлення, опис вкладення у відправлення.

05.08.2019 р. представником позивача адвокатом Гладченко І.С. через канцелярію суду подані письмові пояснення позивача, в який зазначено про те, що додана до відзиву ксерокопія акту № 620-А не містить дати її складання, підпису ОСОБА_1 , відомостей про причини неможливості складання цього акту у присутності ОСОБА_1 . З наданої ксерокопії від 26 жовтня 2018 року вбачається, що він складений в місті Куп`янську Харківської області у відсутності ОСОБА_1 , з яких причин - невідомо, а також не вказані час, місце вчинення правопорушення. Додані ксерокопії документів належним чином не посвідчені: відсутні «з оригіналом згідно», назва посади, особистий підпис особи, яка засвідчує копію, її ініціали та прізвище, дата засвідчення копій. Також, просить суд розглянути дану справу в судовому засіданні 05.08.2019 р. у відсутності позивача та його представника, визнати причину пропуску строку на звернення до суду поважною, поновити цей строк, задовольнити позов.

З`ясувавши позиції сторін, представників, дослідивши подані до суду докази, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом встановлено, що Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області відповідно до постанови КМУ від 23 травня 2011 № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», було видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу № 620-Н від 16.10.2018 р. для здійснення позапланової перевірки об`єкта «Будівництва нежитлової будівлі за адресою: Харківська область, м. Куп`янськ, пл. Вокзальна , 7 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Держархбудінспекції України від 08.09.2015 № 976 та перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності ОСОБА_1 вимог припису Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області від 13.07.2018 № 333-Пр. Строк дії направлення з 22 жовтня 2018 по 26 жовтня 2018 року (а.с.37).

За результатами проведення вищезазначеної перевірки складено Акт № 620-А, який не містить дати його складання та в якому у графі «Детальний опис виявленого правопорушення» зазначено, що під час перевірки встановлено факт розташування нежитлової будівлі орієнтовною площею 570 м.кв. на земельній ділянці, цільовим призначенням якої є будівництво і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд за адресою: АДРЕСА_2 (далі - Об`єкт). Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, дані щодо Об`єкта відсутні, ОСОБА_1 було надано припис від 13.07.2018 № 333-Пр з метою усунення виявлених порушень. Інформація щодо виконання вимог припису на адресу Департаменту не надходила. Враховуючи викладене, вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.07.2018 № 333-Пр не виконано. Під час перевірки здійснювалась відео- та фото фіксація. Даний Акт підписаний двома посадовими особами - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , підпис ОСОБА_1 - відсутній (а.с.38-47).

26.10.2018 р. Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Олещенко Є.В. складено протокол про адміністративне правопорушення від 26.10.2018 р. стосовно ОСОБА_1 про те, що за результатами позапланової перевірки проведеної на об`єкті «Будівництва нежитлової будівлі за адресою: АДРЕСА_2 » виявлено порушення: ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.07.2018 № 333-Пр, що є порушенням абз. 3, п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 та пп. Б п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Відповідальність за виявлені правопорушення, передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП. Зазначено, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться об 11-00 год. 09.11.2018 р. у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області та зазначено за якою адресою (а.с.48-49). Пояснення та підпис ОСОБА_1 у даному протоколі відсутні.

На а.с. 50-51 міститься ксерокопія Припису - 620-Пр про зупинення підготовчих та будівельних робіт, дата складання припису - 26.10.2018 р. Згідно цього припису, встановлено, що ОСОБА_1 не виконано вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.07.2018 № 333-Пр та вимагається усунути виявлене порушення шляхом оформлення відповідної документації згідно до вимог чинного законодавства або приведення земельної ділянки в попередній стан в термін до 26.12.2018. Графи «Примірник припису одержав», «Примірник припису надіслано поштою» - не заповнені.

Протокол від 26.10.2018, Припис № 620-Пр від 26.10.2018 та Акт № 620 були вручені ОСОБА_1 особисто працівником поштового зв`язку 06.11.2018 (а.с.52-53). Тому, посилання позивача на те, що його не було повідомлено про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення не відповідає дійсності.

09.11.2018 року постановою № 620-П по справі про адміністративне правопорушення головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Осадчук В.М. позивача по справі ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн. (а.с.54-55). При розгляді справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, розглянувши Акт перевірки № 620-А, протокол про адміністративне правопорушення від 26.10.2018, припис від 26.10.2018 № 620-Пр, установлено що ОСОБА_1 не виконав вимоги припису про зупинення підготовчих дій та будівельних робіт від 13.07.2018 № 333-Пр, чим порушив абз. 3 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 та п.п.б п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за що передбачена ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Доказів одержання ОСОБА_1 копії постанови № 620-П від 09.11.2018 р. матеріали справи не містять.

В силу ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

У зв`язку з вищевикладеним, суд під час розгляду такої категорії справ застосовує строки звернення до суду, встановлені статтею 289 Кодексу України про адміністративні правопорушення, тобто десять днів з дня винесення постанови про накладення адміністративного стягнення.

Як вбачається з адміністративного позову та доданих до нього матеріалів, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом 25.04.2019 р., зазначивши, 15.04.2019 р. ним, у Міжрайонному відділі ВДВС по Куп`янському Шевченківському районах та м. Куп`янськ ГТУЮ у Харківській області отримано копію оскаржуваної постанови, яка винесена головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Осадчуком В.М., про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 грн. за невиконання вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.07.2018 року № 333-Пр. На підтвердження цього надав до суду копію Акту державного виконавця від 15.04.2019 р.

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов`язком сторін, то оцінюючи обставини, на які позивач посилається у позовній заяві, суд приходить до висновку про наявність підстав, які судом можуть бути визнані поважними для поновлення пропущеного строку.

Відповідно до вимог ст. ст. 72,77 КАСУ доказами в адміністративному судочинстві є будь-які данні, на підставі яких суд встановлює наявність обставин (факти), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Ч. 1 ст. 188-42 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Реалізуючи свої повноваження в даній сфері, суб`єкти владних повноважень повинні діяти добросовісно та на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зі змісту ст. 280 КУпАП вбачається, що орган (посадова особа), при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог статті 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення. Постанова по справі повинна містити вирішення питання про вилучені речі і документи, а також вказівку про порядок і строк її оскарження.

Відповідно до ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення, враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» далі Закон № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23 травня 2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі - Порядок № 553), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону № 3038-VI.

Так, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

4-1) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам державних стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо - та відеотехніки;

11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (частина третя статті 41 Закону № 3038-VI).

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, згідно п. 9 Порядку №533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п. 12 Порядку №533).

За правилами пункту 8 Порядку № 553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).

Права та обов`язки суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Виходячи з аналізу вищезазначених норм матеріального права вбачається, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватись лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт та відносно тих об`єктів які знаходяться в процесі будівництва.

Крім того, відповідно до ч.1, ч.2 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з ч.3 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Пункт 9 Порядку № 553 регламентує, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до п.13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Так, матеріали справи також не містять інформації що ОСОБА_1 був присутній при проведенні перевірки, особу позивача під час перевірки було встановлено належним чином та у спосіб, передбачений законом.

Зазначене, дає суду підстави вважати, що позивач при проведенні перевірки був відсутній.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року №244 (далі Порядок - №244).

Згідно пунктів 9, 12 Порядку №244, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 Порядку №244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватись в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Як було встановлено судом, акт перевірки, протокол від 26.10.2018 року, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил були складені за відсутністю позивача. Також, у матеріалах справи відсутній Припис № 333-Пр від 13.07.2018 р. та його вимоги, не виконання якого і потягло за собою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, як зазначено у постанові № 620-П від 09.11.2018, а також відсутні відомості щодо одержання ОСОБА_1 . Припису № 333-Пр від 13.07.2018 р.

Виходячи з вище наведеного вбачається, що приймаючи оскаржувану постанову відповідач порушив норми діючого законодавства, які гарантують особі, яка притягається до відповідальності право на об`єктивний та справедливий розгляд справи.

На підставі викладеного відповідач, як суб`єкт владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності прийнятого ним рішення, не довів правомірність винесення оскаржуваної постанови щодо про порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Суд оцінює докази, які є в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, що передбачено ст. 90 КАС України.

Недотримання відповідачем процедурних приписів законодавства України про адміністративні правопорушення, передбачених, зокрема, ст.ст. 278,279 КУпАП, тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної у цій справі постанови з огляду на ненадання доказів, які б у достатній мірі і беззаперечно свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення та є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Також слід зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року за № 7460/03.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП є недоведеним.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки відповідачем не було доведено правомірності прийнятого ним рішення, під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Керуючись ст.ст. 20, 72, 77, 90, 243 ч.3, 250, 295 КАС України, ст. 19 Конституції України, ст.ст. 9, 251 КУпАП, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", суд -

ухвалив:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду.

Адміністративний позов ОСОБА_1 , представник позивача - адвокат Гладченко Ірина Сергіївна, до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, про визнання постанови № 620-П від 09.11.2018 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу незаконною - задовольнити.

Визнати незаконною та скасувати постанову головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Осадчука В.М. за № 620-П від 09.11.2018 р. про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 6800 грн.

Рішення може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до Другого апеляційного адміністративного суду через Куп`янський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя А.О.Шиховцова