Справа № 640/8874/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2019-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 серпня 2019 року м. Київ № 640/8874/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., розглянувши клопотання відповідача про розгляд справи за участі представника у справі

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління ДФС у м. Києві

про визнання протиправною та скасування податкової вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просить визнати протиправним та скасувати вимогу Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві про сплату боргу (недоїмки) №Ф-54291-17 від 10.05.2019 в розмірі 21 030 (двадцять одну тисячу тридцять) гривень 90 копійки недоїмки зі сплати ЄСВ.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Через канцелярію суду 05.07.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в прохальній частині якого зазначено клопотання про розгляд справи за участю представника Головного управління ДФС у м. Києві.

Розглянувши клопотання, суд зазначає наступне.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.06.2019 року призначено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до статей 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України. З огляду на те, що визначений судом порядок розгляду справи не передбачає проведення судового засідання, клопотання представника відповідача Жука Юрія Олександровича (довіреність від 23.05.2019 року №2099/26-15-10-11) є необґрунтованим.

Крім того, відповідно до частин першої, другої статті 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Згідно з частинами першою, другої статті 167 КАС України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

Якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Отже, окрім безпідставного заявлення вказаного клопотання, представником відповідача Жуком Юрієм Олександровичем (довіреність від 23.05.2019 року №2099/26-15-10-11) не дотримано форми клопотання, встановленої статтями 166, 167 КАС України.

Враховуючи викладене, клопотання представника відповідача підлягає поверненню без розгляду.

Крім іншого, суд звертає увагу представника відповідача на положення статті 45 КАС України.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Згідно із частинами третьою, четвертою статті 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Керуючись статтями 6, 9, 45, 166, 167, 243, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача Жука Юрія Олександровича (довіреність від 23.05.2019 року №2099/26-15-10-11) про здійснення розгляду справи за участі представника відповідача повернути без розгляду.

Попередити про наслідки зловживання процесуальними правами, встановленими частиною четвертою статі 43 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили відповідно до частини першої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції у порядку та строки, встановлені статтями 293-295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Л.О. Маруліна