Справа № 120/2449/19-а
Суддя: Маслоід Олена Степанівна
Дата ухвалення: 2019-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

05 серпня 2019 р. Справа № 120/2449/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Маслоід Олена Степанівна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до: Головного управління ДФС у Вінницькій області (вул. Хмельницьке шосе, б. 7, м. Вінниця, 21100)

про: визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), стягнення боргу

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління ДФС у Вінницькій області (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), стягнення боргу.

У відповідності до ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Ст. 5 КАС України передбачено право на звернення до адміністративного суду.

Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені ст. 160, 161 КАС України.

Норми ст. 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

У позовній заяві, згідно п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Водночас, із тексту позовної заяви вбачається, що позивачем не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача.

Згідно п. 5 ч. 5 ст. 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, позивач як на підставу протиправності, винесених відповідачем, податкових вимог про сплату боргу (недоїмки) посилається на положення п. 4 ст. 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», де вказано, що особи, звільняються від сплати за себе єдиного внеску, якщо вони отримують пенсію за віком або є особами з інвалідністю, або досягли віку, встановленого ст. 26 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», та отримують відповідно до закону пенсію або соціальну допомогу. На підтвердження того, що позивач підпадає під дію вказаного положення, він надає належним чином засвідчену копію посвідчення № 10010 від 26.07.1999 року, де зазначено, що пенсія позивачеві призначена за вислугу років.

З наданого посвідчення суд не має можливості встановити дійсний вік позивача та з`ясувати, чи поширюють свою дію на нього положення вказаного вище Закону. Тому вважає за доцільне зобов`язати позивача надати до суду належним чином засвідчену копію паспорта.

У відповідності до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію № 1-4566К від 29.07.2019 року про сплату судового збору у сумі 768 грн. 40 коп.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати протиправною та скасувати вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року та № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року; стягнути на користь позивача кошти в сумі 22 974 грн. 60 коп., які ним були сплачені на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року. Позовні вимоги про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року є майновими, взаємопов`язаними та похідними. Адже визнання протиправною вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року матиме своїм наслідком її скасування. Це ж саме стосується й позовних вимог в частині визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року. В свою чергу, вимога про стягнення на користь позивача коштів в сумі 22 974 грн. 60 коп., які ним були сплачені на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року, є майновою та не пов`язаною з вищевказаними позовними вимогами. Таким чином, позивачем заявлено три майнових вимоги. Від так, сплачена позивачем згідно квитанції № 1-4566К від 29.07.2019 року сума судового збору є недостатньою для звернення до суду з даним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем до адміністративного суду позовної заяви майнового характеру сума судового збору становитиме 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» визначено, що у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу для основних соціальних і демографічних груп населення, а саме, працездатних осіб: з 1 січня 2019 року - 1 921 гривня, з 1 липня - 2 007 гривень, з 1 грудня - 2 102 гривні.

Таким чином за позовну вимогу про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року позивач повинен сплатити 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 344 грн. 62 коп. (22 974 грн. 60 коп. Х 1,5%). Отримана сума є меншою за 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Від так, за позовну вимогу майнового характеру позивачеві слід сплатити 1 921 грн. 00 коп..

За позовну вимогу про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року позивач повинен сплатити 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 24 грн. 57 коп. (1 638 грн. 12 коп. Х 1,5%). Отримана сума є меншою за 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Від так, за позовну вимогу майнового характеру позивачеві слід сплатити 1 921 грн. 00 коп..

За позовну вимогу про стягнення на користь позивача коштів в сумі 22 974 грн. 60 коп., які ним були сплачені на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-307347-50 від 06.11.2018 року позивачеві слід сплатити 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто, 344 грн. 62 коп. (22 974 грн. 60 коп. Х 1,5). Отримана сума є меншою за 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Від так, за позовну вимогу майнового характеру позивачеві слід сплатити 1 921 грн. 00 коп..

Загальна сума судового збору за подання цього позову становить 5 763 грн. 00 коп. (1 921 грн. 00 коп. + 1 921 грн. 00 коп. + 1 921 грн. 00 коп.).

Водночас, враховуючи те, що позивачем згідно квитанції № 1-4566К від 29.07.2019 року про сплату судового збору вже сплачено судовий збір у сумі 768 грн. 40 коп., відповідно йому необхідно доплатити 4 994 грн. 60 коп. (5 763 грн. 00 коп. - 768 грн. 40 коп.).

Суддя, після одержання позовної заяви, у відповідності до вимог п. 5 ч. 1 ст. 171 КАС України, з`ясовує, чи подано позов у строк, установлений законом. Якщо ж позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У ч. 2 цієї статті вказано, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Водночас, у відповідності до абз. 3, 4 ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, платник єдиного соціального внеску, у випадку не згоди з вимогою про сплату боргу (недоїмки), може її оскаржити до суду протягом 10-ти днів з моменту її отримання.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 31.01.2019 року у справі № 802/983/18-а (провадження № К/9901/64845/18).

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позивач просить визнати протиправними та скасувати вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 06.11.2018 року та 16.07.2019 року відповідно.

Таким чином, строк звернення до суду з метою оскарження вимог про сплату боргу (недоїмки) від 06.11.2018 року та 16.07.2019 року позивачем пропущено. Разом з тим, позивачем не подано до суду заяву про поновленння пропущеного строку звернення до суду із зазначенням поважності причин такого пропуску.

Суд акцентує увагу позивача, що останній вказує, що вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року він отримав 23.07.2019 року. При цьому, жодних підтверджуючих даний факт документів, позивач суду не надає.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданого адміністративного позову вимогам ст. 161 КАС України, позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків, шляхом вказівки у позовній заяві ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача; надати до суду належним чином засвідчену копію паспорта позивача; надати до суду оригінал документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 4 994 грн. 60 коп.; надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску; надати до суду підтверджуючі документи отримання позивачем 23.07.2019 року вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року.

Керуючись Законом України «Про судовий збір», Законом України «Про Державний бюджет України на 2019 рік», Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та ст. 122, 160, 161, 169, 171, 248, 255, 256, 293 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), стягнення боргу - залишити без руху.

Надати позивачеві 10-денний строк, з дня отримання копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме: шляхом вказівки у позовній заяві ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача; надати до суду належним чином засвідчену копію паспорта позивача; надати до суду оригінал документу підтверджуючого сплату судового збору у сумі 4 994 грн. 60 коп.; надати до суду заяву про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважності причин його пропуску; надати до суду підтверджуючі документи отримання позивачем 23.07.2019 року вимоги про сплату боргу (недоїмки) № Ф-278077-50 від 16.07.2019 року.

Дану ухвалу направити позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Маслоід Олена Степанівна