Справа № 240/7692/19
Суддя: Нагірняк Микола Федорович
Дата ухвалення: 2019-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

(про залишення позовної заяви без розгляду двічі не з`явився)

05 серпня 2019 року м. Житомир справа № 240/7692/19

категорія 106010000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Нагірняк М.Ф., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру Міністерства Внутрішніх справ України в Житомирській області про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Регіонального сервісного центру Міністерства Внутрішніх справ України в Житомирській області про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії щодо призначення на посаду начальника територіального сервісного центру № 1842.

Ухвалою суду від 17.05.2019року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження з викликом сторін.

В підготовчому судовому засіданні 10.06.2019року була оголошена перерва за клопотанням Позивача для підготовки до судового засідання а саме для реалізації права на правничу допомогу.

В судові засідання, призначені на 16.07.2019року та на 05.08.2019року Позивач або його представник не прибув, про причини неявки суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

05.08.2019року до суду надійшло клопотання представника Відповідача про залишення позову без розгляду по причині повторної неявки Позивача у судове засідання.

Розглянувши в порядку письмового провадження подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення на них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про залишення без розгляду позову за таких підстав.

Так, в силу вимог положень ч. 5 ст. 205 КАС України у разі неявки Позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо Відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До Позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо Позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Зі змісту вказаних правових норм вбачається, що необхідною умовою для залишення позовної заяви без розгляду є повторність неприбуття Позивача, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду і відсутність поважних причин такого неприбуття в судове засідання або неповідомлення ним про причини неприбуття, за умови також відсутності заяви Позивача про розгляд справи без його участі.

Під повторністю неприбуття в судове засідання Позивача необхідно розуміти послідовне неприбуття в судове засідання Позивача чи його представника двічі чи більше разів.

Належність повідомлення Позивача про дату, час та місце судового розгляду в даній адміністративній справі підтверджується конвертами поштових відправлень.

На адресу Позивача, яку він вказав у позовній заяві, направлялися судові повістки, але 03 липня 2019року та 26 липня 2019року на адресу Житомирського окружного адміністративного суду повернулися конверти із зазначенням Укрпошти, що конверт повернуто до суду з інших причин (а.с. 81, 87).

Відповідно до ч. 11 ст. 126 КАС України, у разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

За таких підстав копія ухвали вважається врученою Позивачу.

Про причини неявки в судові засідання Позивач суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не направляв.

Водночас, будучи ініціатором судового розгляду справи, Позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками Позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Так, частинами першою та другою статті 6 КАС України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

У рішенні від 10 липня 2017 року у справі "Гінчо проти Португалії" Європейський суд з прав людини зазначив, що держави-учасниці Ради Європи зобов`язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Як зазначено в позові, Позивачем оскаржується рішення Відповідача про відмову в призначення на посаду начальника територіального сервісного центру №1842. Така відмова викладена в листі Відповідача від 17.01.2019року №31/6-163 (а.с.47).

В позові Позивач зазначає, що про оскаржуване рішення йому стало відомо лише 18.04.2019року. Позов до суду надійшов 15.05.2019року.

У відзиві Відповідач стверджує, що з оскаржуваним рішенням Позивача було ознайомлено ще 17.01.2019року, про що складено відповідний акт (а.с48).

За приписами ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В розумінні вимог ст.ст.123,240 КАС України пропущення строків звернення до адміністративного суду є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

З огляду на викладене, суд вважає, що неявка Позивача в судові засідання виключає можливість усунути зазначені протиріччя в доводах сторін, що в свою чергу, перешкоджає розгляду справи.

Представник Відповідача у відзиві на позов не наполягав на розгляді справи по суті.

Таким чином, оскільки Позивач не з`явився у судові засідання 03 липня 2019року та 26 липня 2019 року, про причини неприбуття у судові засідання суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав, сукупність наведених обставин є підставою для застосування наслідків, передбачених вищенаведеними приписами ч. 5 ст. 205, п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України, а саме - залишення позову без розгляду.

Відповідно до вимог ч.4 ст.240 КАС України залишення позову без розгляду не позбавляє Позивача права повторно звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 90, 240, 243, 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Регіонального сервісного центру Міністерства Внутрішніх справ України в Житомирській області про визнання протиправною відмову, зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у порядку встановленому статтею 256 КАС України та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.Ф. Нагірняк