Справа № 820/6114/17
Суддя: Сіренко О.І.
Дата ухвалення: 2019-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 серпня 2019 р. Справа № 820/6114/17
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Сіренко О.І.,

Суддів: Донець Л.О. , Бенедик А.П. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року по справі № 820/6114/17

за позовом ОСОБА_1

до Державної фіскальної служби України

про скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України про скасування наказу.

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.07.2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року - відмовлено.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 16.07.2019 року зазначена апеляційна скарга була залишена без руху, через пропуск строку на звернення з апеляційною скаргою та наданий строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважності причин пропуску строку та обгрунтованих підстав для його поновлення з посиланням на відповідні докази.

31.07.2019 року на адресу суду від ОСОБА_1 надійшло клопотання про усунення недоліків поданої апеляційної скарги, в обгрунтування якого зазначено, що оскаржувану ухвалу суду отримано позивачем лише 22.07.2019 року, з огляду на те, що він перебував за межами України з 01.02.2019 року до 29.07.2019 року. Враховуючи викладене, просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції та відкрити апеляційне провадження.

Колегія суддів, вивчивши клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, матеріали справи, приходить до висновку, що відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, а тому, у відкритті провадження за зазначенною апеляційною скаргою необхідно відмовити з наступних підстав :

Кодекс адміністративного судочинства України (далі по тексту КАС України) визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочиснтва в адміністративних справах.( стаття 1 КАСУ ).

Згідно частини 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження : 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1, 5 статті 251 КАС України копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні в судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення.

Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, ябо якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Згідно з п.1 ч.6 ст.251 КАС України, днем вручення судового рішення є день вручення судового рішення під розписку.

З матеріалів справи вбачається, що копію оскаржуваної ухвали суду першої інстанції отримано особисто ОСОБА_1 03.03.2018 року, що підтверджується повідомлення про вручення поштового відправлення (т.1 а.с. 115).

Відповідно до ч. 1, 3 статті 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього року.

Таким чином, строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, закінчився 19 березня 2018 року, з огляду на те, що 18.03.2018 є вихідним днем.

Апеляційна скарга подана позивачем до суду першої інстанції 05.07.2019р., про що свідчить вхідний штамп Харківського окружного адміністративного суду.

Враховуючи викладене, заявником пропущено строк на апеляційне оскарження, встановлений ст. 295 КАС України, більше ніж на 1 рік.

В якості обґрунтування причин пропуску строку на звернення до суду, в апеляційній скарзі, поданій 05.07.2018 року, позивачем зазначено, що він перебуває за межами території України з 01.02.2018 року на лікуванні (т.2 а.с.58-61). В заяві про усунення недоліків поданої апеляційної скарги від 31.07.2019 року вказав на те, що перебуває за кордоном з 01.02.2019 року по 29.07.2019 року. (т.2 а.с.78). Даних про те, коли він дізнався або отримав копію ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року, позивач не повідомив.

На підтвердження вищезазначеного, позивач надав копію витягу з бази даних "Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України п`ятого сектору міжрайонного оперативно-розшукового відділу опереативно-розшукового управління Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України, з якої вбачається дата перетину кордону на виїзд позивачем 01.02.2018 року.

Однак з вищезазначеного витягу з бази даних не вбачається який період позивач знаходиться за кордоном України, оскільки відсутня дата видачі витягу з бази даних "Відомості про осіб, які перетнули державний кордон України п`ятого сектору міжрайонного оперативно-розшукового відділу опереативно-розшукового управління Східного регіонального управління Державної прикордонної служби України(т.2 а.с.68). Таким чином, копія зазначеного витягу не може бути належним доказом поважності пропуску позивачем строку на звернення до суду.

В якості доказу перебування позивача на лікуванні за межами Україн, позивачем також надано довідку обласної державної установи охорони здоров`я "Міська клінічна лікарня №1 міста Бєлгород" від 01.02.2018 року про те, що ОСОБА_1 перебував в цьому закладі на обстеженні 1 лютого 2018 року, тобто 1 день. Колегія суддів звертає увагу на те, що вказане обстеження позивач проходив 1 день, що не є поважною причиною для пропуску строку на апеляційне оскарження, оскільки доказів лікування позивача у м.Бєлгород більш ніж один день, матеріали не містять. Будь-яких інших доказів перебування позивачем за кордоном на лікуванні з 01.02.2018 року, позивачем не подано.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що позивачем не надано доказів того, що існували поважні причини для пропуску строку для оскарження ухвали суду першої інстанції.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку про те, що вказані дії апелянта свідчать про зловживання ним своїми процесуальними правами, підстави, викладені позивачем в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення не знайшли свого підтвердження та не є поважними.

Статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010 року, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006 року, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку апеляційного оскарження до дати звернення з апеляційною скаргою вперше; з моменту повернення вперше поданої апеляційної скарги/відмови у відкритті апеляційного провадження за вперше поданою апеляційною скаргою до дати повторного звернення з апеляційною скаргою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання апеляційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 року у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський Суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Наведене вище узгоджується із правовими висновками, викладеними, зокрема, Верховним Судом у постановах від 02.11.2018 року по справі № 810/3539/17, та від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

При цьому, колегія суддів зауважує, що при вирішенні справи суд застосовує верховенство права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, а при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, яке подано на виконання ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 16.07.2019 р. про залишення апеляційної скарги без руху, не підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, оскільки наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження є неповажними, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Згідно з ч. 4 ст. 299 КАС України, копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 120,132 251, 295, 299, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року по справі № 820/6114/17 - залишити без задоволення.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 року по справі № 820/6114/17 за позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України про скасування наказу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)О.І. Сіренко
Судді(підпис) (підпис) Л.О. Донець А.П. Бенедик