Справа № 826/16961/17
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Іменем України

30 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Літвіної Н.М.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року, що прийнята о 13 год. 03 хв. у місті Києві, у справі за адміністративним позовом Державної авіаційної служби України до Обслуговуючого житлово-будівельного кооперативу "Британський клубний Квартал", Приватного підприємства Роял Таун", Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Київської міської державної адміністрації, за участю третіх осоіб: - Служби безпеки України, Державного підприємства обслуговування повітряного руху України, Регіонального структурного підрозділу "Київцентраеро", Комунальне підприємство Міжнародний аеропорт "Київ" (Жуляни), Державного підприємства "Міжнародний аеропорт "Бориспіль" про визнання протиправними дій та бездіяльності, зобов`язати вчинити дії, визнання незаконним та скасування дозволу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив:

- зобов`язати обслуговуючий житлово-будівельний кооператив "Британський клубний Квартал" та приватне підприємство "Роял Таун" виконати рішення Державної авіаційної служби України від 18.07.2017 №28, 29;

- визнати неправомірною бездіяльність Київської міської державної адміністрації в частині погодження об`єкта будівництва за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вул. Д. Луценка, 8, 8а, 10, 10а, з Державною авіаційною службою України та зобов`язати вчинити дії щодо погодження вищезазначеного будівництва;

- визнати неправомірними дії Київської міської державної адміністрації, Державної архітектурно-будівельної інспекції щодо видачі дозвільних документів на початок виконання будівельних робіт та містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки по об`єкту будівництва за адресою: м . Київ, Солом`янський район, вул. Д. Луценка, 8, 8а, 10,10а;

- визнати незаконними та скасувати дозвіл на виконання будівельних робіт та містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки, видані Державною архітектурно-будівельною інспекцією, Київською міською державною адміністрацією по об`єкту будівництва за адресою: м. Київ, Солом`янський район, вул. Д. Луценка, 8, 8а, 10, 10а.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року позов залишено без розгляду.

Приймаючи таке рішенні, суд першої інстанції виходив із того, що провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Позивач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, оскільки вважає, що судом першої інстанції порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для залишення позовної заяви без розгляду були відсутні.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно частини третьої статті 3 КАС провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За змістом пункту 7 частини першої статті 240 КАС суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом.

Аналіз викладених норм свідчить, що чинна редакція КАС дозволяє після відкриття провадження залишати без розгляду позовні заяві, подані до 15.12.2017, які не відповідали вимогам статті 106 КАС (у редакції, чинній на час подання позову), статей 160, 161, 172 чинної редакції КАС, та недоліки яких не було усунуто у встановлений судом строк.

Водночас, за нормами КАС недоліки поданої позовної заяви можуть бути усунені в порядку виконання ухвали суду про залишення позовної заяви без руху, у якій суд і встановлює строк усунення таких недоліків.

При цьому, аналіз статей 169, 171 КАС свідчить, що ухвалу про залишення позовної заяви без руху може бути постановлено при пред`явленні (поданні) позову, тобто до відкриття провадження у справі. Норми КАС не передбачають можливості залишення позовної заяви без руху на стадії розгляду справи, після відкриття провадження у справі.

Як вбачається з матеріалів справи, суд першої інстанції при пред`явленні (поданні) позову, до відкриття провадження у справі ухвалою від 20.12.2017 залишив позовну заяву без руху з підстав недолучення до неї доказів надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачам та визначеним ним самостійно у позовній заяві третім особам копії позовної заяви та доданих до неї документів та відсутності доказів сплати судового збору.

Позивач на виконання наведених вимог суду надав докази сплати судового збору та докази надіслання позову іншим учасниками справи, про що 03.01.2018 подав відповідну заяву та у зв`язку із чим судом 15.01.2018 було постановлено ухвалу про відкриття провадження у справі.

Не зважаючи на це, 30.05.2018 судом першої інстанції прийнято ще одну ухвалу про залишення позовної заяви без руху, чого, як зазначалося, норми чинного КАС не передбачають. У вказаній ухвалі суд вказав на інші недоліки, які, на його думку, має позовна заява: позивачем не обґрунтовано в достатній мірі зміст своїх позовних вимог, не обґрунтовано належність відповідачів по справі, не визначено конкретно предмет оскарження.

Проте, норми КАС не передбачають можливості суду після відкриття провадження у справі виявляти нові недоліки позовної заяви, які не були вказані в ухвалі про залишення її без руху, та у зв`язку із цим повторно залишати позов без руху. Такий висновок відповідає принципу «належного урядування», згідно якого органи державної влади не можуть виправляти своїх помилок за рахунок зацікавлених осіб.

Відповідно до пунктів 3, 4 частини першої статті 106 КАС (у редакції, чинній на час подання позовної заяви) у позовній заяві зазначаються ім`я (найменування) відповідача, посада і місце служби посадової чи службової особи, поштова адреса, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі відомі; зміст позовних вимог згідно з частинами четвертою і п`ятою статті 105 цього Кодексу і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Згідно пунктів 2, 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Так, позивач у позові чітко окреслив коло осіб, які, на його думку є відповідачами у справі; сформував зміст позовних вимог, які, на його думку, зможуть ефективно захистити його права; долучив до позову та у ході розгляду справи надав суду докази, які, на його думку, підтверджують обґрунтованість його вимог.

У свою чергу, залучення до розгляду справи певних осіб, у тому числі у якості відповідачів здійснюється не позивачем, а судом за його рішенням. Суд також вправі замінити первинного відповідача, якщо вважає його неналежним, залучити до розгляду справи інших осіб тощо. Обставинам достатності в матеріалах справи доказів обґрунтованості позовних вимог, а також допустимості та ефективності цих вимог, має бути надано судом при вирішенні спору по суті, а не при перевірці позовної заяви на її відповідність вимогам КАС чи при вирішенні питання залишення її без розгляду з підстав її невідповідності цим вимогам.

Отже, мотиви, з яких виходив суд першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ували не свідчать про невідповідність позовної заяви нормам КАС та не є підставою для її залишення без розгляду.

Таким чином, постановляючи під час розгляду справи ухвалу про залишення позовної заяви без руху та в подальшому у зв`язку із її невиконанням ухвалу про залишення позову без розгляду, судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про залишення позову без розгляду.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

За змістом частини першої статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а справа направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 320, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної авіаційної служби України задовольнити.

Скасувати ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 травня 2019 року, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя Н.М. Літвіна

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 05.08.2019.