Справа № 540/1577/19
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2019-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1577/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Войтович І.І., перевіривши виконання вимог статей 160-168 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Херсонське бюро технічної інвентаризації" Херсонської обласної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду із адміністративним позовом до Комунального підприємства "Херсонське бюро технічної інвентаризації" Херсонської обласної ради, в якому просить визнати протиправними дії відповідача щодо:

- зміни адреси приватного спільного домоволодіння АДРЕСА_1 без заяв співвласників приватного спільного домоволодіння;

- внесення до Державного реєстру прав на нерухоме майно інформації про майно співвласників приватного спільного домоволодіння без їх заяв із зміненою адресою АДРЕСА_2

- визнати фіктивним та скасувати документ, виданий шляхом протизаконних дій працівників КП "ХБТІ" ХОР - Витяг із Державного реєстру прав на нерухоме майно з адресою АДРЕСА_3 , виданий КП "Херсонське бюро технічної інвентаризації" від 30.06.2010 за №26557335;

- визнати протизаконними всі послідуючі правочини, вчинені на підставі фіктивного документу, виданого КП "Херсонське бюро технічної інвентаризації" ХОР від 30.06.2010 за №26557335 - Витяг із Державного реєстру прав на нерухоме майно з адресою м АДРЕСА_4 Херсон АДРЕСА_5 . АДРЕСА_6 60 АДРЕСА_7 .

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що працівниками КП "Херсонське бюро технічної інвентаризації" ХОР здійснена заміна адреси приватного спільного домоволодінням, а саме: з АДРЕСА_1 , без заяв власників. Також, здійснено внесення до Державного реєстру прав на нерухоме майно інформації про майно співвласників приватного спільного домоволодіння без їх заяв.

Такі протиправні дії, на думку відповідача, створили неможливість поділу їхнього приватного спільного домоволодіння, що і стало підставою для звернення до суду з даним позов.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, суд вважає, що у відкритті провадження в адміністративній справі слід відмовити.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас за приписами п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

Судом з`ясовано, що ОСОБА_1 є одним з трьох співвласників приватного спільного домоволодіння за адресою: АДРЕСА_7 , яке подаровано матір`ю ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Позивач зазначає, що працівниками КП "Херсонське бюро технічної інвентаризації" ХОР у 2010 році при видачі витягу з державного реєстру прав на нерухоме майно заявнику ОСОБА_3 , яка планувала отримати спадщину від матері ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , з адресою майна померлої - АДРЕСА_7 , було змінено адресу приватного спільного домоволодіння з АДРЕСА_1 .

Під час ознайомлення з інвентарною справою, позивачем виявлено на сторінці 167 (Довідка - характеристика , заявник ОСОБА_3 , для отримання спадкоємства), що адреса - АДРЕСА_7 закреслена та написана адреса - АДРЕСА_3 .

Нижче в даній довідці перераховані співвласники приватного спільного майна: ОСОБА_5 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

На зворотній стороні цього документу від руки написано, що адреса змінена на АДРЕСА_3 на підставі рішення Херсонської міськради №903 від 27.08.1958. Печатка, передбачена в "місце для печатки" - відсутня.

На сторінці 169 інвентарної справи, Витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно від 30.06.2010, заявник ОСОБА_3 реєстраційний номер об`єкта №30817986, адреса АДРЕСА_3 . Далі вказані співвласники приватного спільного майна ОСОБА_5 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Також, позивач зазначає, що відповідно до чинного законодавства України для зміни адреси домоволодіння необхідно: заяви власника (власників) домоволодіння, законодавчий (нормативно - правовий акт) про зміну адресу. Заяви власників приватного спільного домоволодіння ОСОБА_5 (померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_6 та ОСОБА_7 про зміну адреси домоволодіння в інвентарній справі - відсутні. Однак, працівниками БТІ м. Херсона була змінена адреса спільного приватного домоволодіння без заяв власників та законодавчого (нормативно - правового акту) про зміну адреси.

Отже, в діях посадових осіб Херсонського БТІ вбачається склад кримінального правопорушення, передбаченого ст. 366 КК України - службове підроблення.

Крім цього, позивач зазначає, що на підставі цієї фіктивної інформації КП "ХБТІ" ХОР видало заявнику ОСОБА_3 (яка ще планувала отримати спадок, отримала спадок 28.07.2010). Витяг із Державного реєстру прав на нерухоме майно від 30.06.2010 за№26557335 за адресою АДРЕСА_3 .

Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що протиправними діями працівників КП "ХБТІ" ХОР: зміна адреси без заяв співвласників приватного спільного домоволодіння та нормативно - правових документів щодо зміни адреси; внесення цієї фіктивної інформації до Державного реєстру прав на нерухоме майно від 30.06.2010;видача Витягу із Державного реєстру прав на нерухоме майно від Б.Хмельницького 60/61 заявнику ОСОБА_3 , було створено "фіктивне домоволодіння" з новою адресою: АДРЕСА_3 . При цьому документи про власність у 2-х осіб відсутні.

Крім цього, позивач зазначає, що в Херсонському міському суді Херсонської області, перебуває цивільна справа №766/14723/16-ц за позовом ОСОБА_3 до відповідачів ОСОБА_1 , ОСОБА_6 . про поділ зазначеного домоволодіння. Розгляд справи триває.

За правилами частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у зв`язку зі здійсненням суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій, зокрема на спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін суб`єкт владних повноважень позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно - владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Таким чином, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є наявність публічно-правового спору, тобто спору, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій і вирішення якого безпосередньо не віднесено до юрисдикції інших судів.

Наведене узгоджується з положеннями статей 2, 4, 19 КАС України, які закріплюють завдання адміністративного судочинства, визначення понять публічно-правового спору та суб`єкта владних повноважень, а також межі юрисдикції адміністративних судів.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

У свою чергу, приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він, головним чином, обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо позивач намагається захистити своє порушене приватне право шляхом оскарження управлінських дій суб`єктів владних повноважень.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 805/4506/16-а, від 27 червня 2018 року у справі № 815/6945/16.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суд повинен виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Як установлено матеріалами справи, фізична особа - ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до КП Херсонське бюро технічної інвентаризації Херсонської обласної ради про визнання протиправними дій, на підставі яких проведено зміну адреси приватного спільного домоволодіння без заяв співвласників даного домоволодіння, внесено до Державного реєстру прав на нерухоме майно від 30.06.2010 фіктивної інформації та видано Витяг із Державного реєстру прав на нерухоме майно №26557335 із зазначенням адреси АДРЕСА_3 .

При цьому підставою для звернення з позовом є те, що внаслідок вчинення таких дій відповідачем, порушується право власності позивача та створило неможливість поділу приватного спільного домоволодіння за адресою АДРЕСА_7 між його співвласниками, якого, на їх думку вони були неправомірно позбавлені.

Отже, виникнення спірних правовідносин обумовлено незгодою позивача з намаганням набуття третьою особою ( ОСОБА_3 ) у справі права власності щодо приватного спільного домоволодіння, що стало підставою для оскарження реєстраційних дій КП Херсонське бюро технічної інвентаризації Херсонської обласної ради. Тобто предметом розгляду в цій справі є законність набуття особою права власності на нерухоме майно, що свідчить про приватноправовий, а не публічно-правовий характер спірних правовідносин.

Критеріями відмежування справ цивільної (господарської) юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають з будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб`єктний склад такого спору.

За правилами пункту 1 частини першої статті 15 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) у редакції, чинній на час постановлення судами першої та апеляційної інстанцій рішень, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Оскільки позовні вимоги заявлено фізичною особою ОСОБА_1 на захист порушеного, на його думку, права власності, а саме неможливості поділу приватного спільного домоволодіння, а на підставі оскаржуваних протиправних дій суб`єкта владних повноважень у третьої особи виникло речове право, правомірність набуття якого оспорюється позивачем, то цей спір стосується приватноправових відносин і не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства, а має вирішуватися судами за правилами ЦПК України.

У справі, що розглядається, спір не обмежується оскарженням рішення, дії чи бездіяльності державного реєстратора, оскільки в його основі лежить спір щодо права власності на об`єкти нерухомого майна, який з урахуванням особливості справи не може бути вирішений в адміністративному суді, що обмежений при вирішенні таких спорів вимогами процесуального закону.

Розгляд цієї справи за правилами адміністративного судочинства не відповідав би принципу ефективного судочинства як важливому елементу верховенства права.

Намагання сторін вирішити спір про речове право на об`єкти нерухомого майна, використовуючи систему адміністративних судів, або розгляд адміністративними судами такого спору у порядку КАС України є помилковим.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 09 листопада 2018 року у справі № 823/217/17.

Беручи до уваги наведене й ураховуючи суть спірних правовідносин, правовий статус учасників справи, суд дійшов висновку, що цей спір не належить до юрисдикції адміністративних судів, оскільки правовідносини у цій справі мають вирішуватися в порядку цивільного судочинства.

Висновок суду по даній справі відповідає правовому висновку викладеному в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року по справі №2-а-200/12 (адміністративне провадження №К/9901/54039/18).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

При цьому, відповідно до ч. 6 ст. 170 КАС України, вважаю за необхідне роз`яснити, що розгляд даної справи відноситься до суду загальної юрисдикції за правилами цивільного судочинства.

Суд зазначає, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Керуючись ст.ст. 170, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ухвалив:

Відмовити у відкритті провадження у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Херсонське бюро технічної інвентаризації" Херсонської обласної ради про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

Роз`яснити позивачу, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Роз`яснити позивачу, що дана справа підлягає розгляду за правилами Цивільного процесуального кодексу України, у зв`язку з чим позивачу необхідно звернутися з даним позовом до Херсонського міського суду Херсонської області.

Повернути позивачу сплачений судовий збір за подання адміністративного позову в сумі 774,40 грн. (платіжне доручення №562 від 29.07.2019).

Позовну заяву разом із усіма доданими до неї документами повернути позивачу.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження апеляційна скарга подається протягом 15 днів з дня складання повного судового рішення

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя Войтович І.І.

кат. 102010000