Справа № 580/1933/19
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року справа № 580/1933/19

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі:

головуючого судді - Бабич А.М.,

за участю:

секретаря судового засідання - Салабай М.В.,

представника позивача - Кирмана О.Д.(згідно з довіреністю),

представника відповідачів - Зіменка С.М. (згідно з довіреностями),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження в залі суду адміністративну справу за позовом ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" до ДФС України, Головного управління ДФС у Черкаській області про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

У Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" (18002, м. Черкаси, вул.Хрещатик, буд.193/2; ) (далі - позивач) до ДФС України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8; ) (далі - відповідач 1), Головного управління ДФС у Черкаській області (18000, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; ) (далі - відповідач 2) про:

визнання протиправними дій службових осіб відповідача 1 щодо зупинення реєстрації електронних документів позивача та поновлення їх реєстрації;

зобов`язання відповідача 1 зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкові накладні, виписані позивачем: від 16.05.2019 №2, від 17.05.2019 №4, від 31.05.2019 №1, від 03.06.2019 №№1, 2, від 04.06.2016 №№4, 5, від 05.06.2019 №№6, 7.

В обґрунтування позову зазначено, що у відповідачів відсутні правові підстави в односторонньому порядку розривати договір про визнання електронних документів та, як наслідок, не приймати податкову звітність позивача. Вважаючи, що відповідачі у спірних правовідносинах допустили порушення податкового законодавства, позивач просив задовольнити позов у повному обсязі.

Ухвалою від 20.06.2019 суд відкрив провадження та вирішив справу розглянути у спрощеному провадженні, надав строк відповідачам для надання відзивів та доказів терміном 15 днів з дати отримання ухвали. Згідно з даними розписки та рекомендованих відправлень ухвалу суду отримали: відповідач-1 - 27.06.2019, а відповідач-2 - 25.06.2019.

11.07.2019 на адресу суду надійшов письмовий відзив за підписом представника відповідачів з проханням у задоволенні позову відмовити повністю. Представник у ньому вказує, що за результатами виїзду службових осіб відповідача не встановлено місцезнаходження позивача за місцем реєстрації, у зв`язку з чим призупинено дію договору про визнання електронних документів. Оскільки дія договору була зупинена, позивачу надіслані квитанції №1 про неприйняття податкових декларацій. Також зазначає, що реєстрація податкових декларацій є дискреційними повноваженнями. Тому вважає, що у спірних правовідносинах відповідачі діяли в межах та спосіб, визначених чинним законодавством.

Ухвалою від 17.07.2019 суд задовольнив клопотання представника позивача та призначив для розгляду справи судове засідання.

19.07.2019 на адресу суду надійшла письмова відповідь позивача на відзив, в якому він стверджує щодо протиріч у позиції відповідача: не зрозуміло розірваний, чи тимчасово призупинений з ним договір визнання електронних документів. Акцентує увагу на відсутності в даних ЄДРПОУ записів про відсутність його за зареєстрованим місцезнаходженням.

Заслухавши представників сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову з огляду на таке.

З даних ЄДРПОУ суд встановив, що позивач зареєстрований юридичною особою з 03.03.2017.

В службовій записці оперативного управління відповідача 2 від 26.02.2018 №682/23-00-21-0405 вказано про вихід його працівників за зареєстрованим місцезнаходженням позивача та не підтвердження фактичного місця ведення ним господарської діяльності. Під час повторного їх виїзду, оформленого довідкою від 02.11.2018 №3571/23-00-21-0709, місцезнаходження позивача за зареєстрованою адресою не встановлено.

Долученою до матеріалів справи копією протоколу №9 від 03.03.2018 підтверджується, що робоча група з організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з ПДВ відповідача-2 (далі - Робоча група) на засіданні прийняла рішення про тимчасове призупинення дії договору про визнання електронних документів позивача, виконання якого доручила начальнику ДПІ у м.Черкаси в термін 03.03.2018.

19.10.2018 позивач звернувся до відповідачів електронною заявою про приєднання до договору про визнання електронних документів від 30.11.2017 №2301001, стороною якого є відповідач-2. Квитанцією №2 підтверджується прийняття вказаної заяви.

На засіданні Робочої групи 19.10.2018, що підтверджується протоколом №43, розглянуто лист ДПІ у м.Черкасах від 19.10.2018 №2799/23-01-08-0108 та прийняте протокольне рішення про забезпечення проведення заходів щодо встановлення місцезнаходження позивача та залишення без змін рішення про тимчасове призупинення дії договору про визнання електронних документів позивача.

12.02.2019 позивач звернувся повторно електронною заявою для приєднання до вказаного вище договору про визнання електронних документів, на що отримав квитанцію №1 про те, що її не прийнято, оскільки діє згадана вище його заява від 19.10.2018.

Долученим до матеріалів справи витягом з протоколу від 15.02.2019 підтверджується, що вищевказана робоча група розглянула організацію роботи та лист позивача від 06.02.2019 щодо призупинення/поновлення дії договору про визнання електронних документів позивача.

Розширеним витягом з ЄДРПОУ щодо позивача підтверджується, що записи про його відсутність за зареєстрованим місцезнаходженням не вносилися.

Під час спроб зареєструвати в ЄРПН податкові накладні, що виписані позивачем для ТОВ «Сід Трейд ТД» на продаж піддонів дерев`яних: від 16.05.2019 №2, від 17.05.2019 №4, від 31.05.2019 №1, від 03.06.2019 №№1, 2, від 04.06.2016 №№4, 5, від 05.06.2019 №№6, 7, - позивачу щодо кожної з них надіслані електронні квитанції №1 про те, що їх не прийнято. У квитанціях в графах «Виявлено помилки» зазначено, що документ не може бути прийнятий, бо відсутній укладений договір про визнання електронних документів, та пропозиція надіслати заяву про приєдання до договору.

Втретє звертаючись заявою від 07.06.2019 про приєднання до вказаного договору позивач отримав квитанцію №1 щодо неприйняття документа у зв`язку з тим, що діє заява від 19.10.2018 про приєднання до договору.

У зв`язку з викладеним позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку встановленим обставинам справи, суд врахував, що спірні відносини регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України) та Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), іншими нормативно-правові акти.

Міністерство фінансів України наказом від 06 червня 2017 року №557, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року №959/30827, затвердило Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами (далі - Порядок №577).

Відповідно до п.1 розділу ІІІ Порядку №577 юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом.

Абзацом третім п.8 розділу ІІІ Порядку №577 визначено, що підтвердженням про приєднання автора до Договору є отримання автором другої квитанції про прийняття Заяви про приєднання до Договору, на яку накладається технологічний сертифікат контролюючого органу.

Отже, з прийняттям вищезгаданої квитанції №2 на заяву від 19.10.2018 у відповідачів виник обов`язок приймати від позивача податкову звітність та податкові накладні в електронній формі.

Дія Договору та пов`язаних з ним Повідомлень відповідно до п.14 Порядку №577 припиняється за ініціативи підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника), поданої з дотриманням передбаченої пунктом 15 цього розділу процедури, або за наявності однієї з таких підстав: отримання інформації від АЦСК про завершення строку чинності (або скасування) посиленого сертифіката керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про зміну керівника; отримання інформації з Єдиного державного реєстру про державну реєстрацію припинення юридичної особи; наявність в Реєстрі самозайнятих осіб інформації про зняття з обліку самозайнятої особи як платника податків в контролюючому органі; наявність у Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю.

Договір вважається припиненим у день настання однієї з подій, зазначених у пункті 14 цього розділу. У день припинення дії Договору контролюючий орган повідомляє автора про припинення дії Договору (із зазначенням причини) шляхом направлення автоматично сформованого повідомлення про припинення дії Договору на електронну адресу, внесену до облікових даних автора, за формою згідно з додатком 4 до цього Порядку. На повідомлення про припинення дії Договору накладається електронна печатка контролюючого органу, визначеного відповідно до пункту 5 цього розділу. (пп.16-17 Порядку №577)

Оскільки повідомлень про припинення дії договору згідно з заявою позивача від 19.10.2018 не було, такий договір є чинним для обох його сторін.

Твердження представника відповідачів про прийняте рішення щодо призупинення дії договору не є обґрунтованим, оскільки, як зазначено вище, встановлені обставини свідчать, що таке рішення в часі прийняте до 19.10.2018 (протокольне рішення вищезгаданої Робочої групи відповідача-2), тобто до часу укладення договору про визнання електронної звітності, якого стосуються спірні правовідносини. Фактично Робоча група продовжила призупинення дії попереднього договору.

Дослідивши умови договору про визнання електронних документів, суд встановив, що призупинення його дії в односторонньому порядку не передбачене.

Суд врахував, що надсилання платником документів засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги" є однією з форм подання податкової декларації згідно з п.п.49.3-49.4 ст.49 ПК України.

Єдиною підставою для відмови у прийнятті податкової декларації засобами електронного зв`язку в електронній формі є недійсність кваліфікованого електронного підпису чи печатки такого платника податків, у тому числі у зв`язку із закінченням строку дії відповідного сертифіката відкритого ключа, за умови що така податкова декларація відповідає всім вимогам електронного документа і надана у форматі, доступному для її технічної обробки.

У разі припинення договору про визнання електронних документів з підстав, визначених законом, платник податків має право до складення нового договору подавати податкову звітність у спосіб, визначений підпунктами "а" і "б" пункту 49.3 цієї статті.

Контролюючим органам забороняється в односторонньому порядку розривати договір про визнання електронних документів.

Згідно з п.49.8.ст.49 ПК України прийняття податкової декларації є обов`язком контролюючого органу. Під час прийняття податкової декларації уповноважена посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов`язана перевірити наявність та достовірність заповнення всіх обов`язкових реквізитів, передбачених пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу. Інші показники, зазначені в податковій декларації платника податків, до її прийняття перевірці не підлягають.

За умови дотримання платником податків вимог цієї статті посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов`язана відповідно до п.49.9 ПК України зареєструвати податкову декларацію платника датою її фактичного отримання контролюючим органом.

Крім того, пунктом 201.1. ст.201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити:

а) порядковий номер податкової накладної;

б) дата складання податкової накладної;

в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг;

г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу);

д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг;

е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг;

є) ціна постачання без урахування податку;

ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні;

з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку;

і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду;

й) індивідуальний податковий номер.

У спірних обставинах вказані позивачем ПН не проходили перевірки на дотримання вказаних вимог ПК України.

Форма та порядок заповнення податкової накладної затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. (п.201.2.вказаної статті ПК України)

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу.

Якщо сума, визначена відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Отже, належне функціонування електронного документообігу між платником і контролюючим органом безпосередньо впливає на можливість виконання платником передбачених ПК України обов`язків.

В контексті змісту позовних вимог суд врахував, що Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.

Реєстрація податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з п.201.16. ст.201 ПК України може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п.5 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200 1.3, 200 1.9 статті 200 1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі відповідно до п.12 Порядку №1246 здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Згідно з п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Відповідно до п.17 Порядку №1246 у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику (п.20.2.ст.20 ПК України).

Згідно з підп.14.1.242. п.14.1 ст.14 ПК України технічний адміністратор електронного кабінету - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, що здійснює заходи із розробки, створення, впровадження та супроводження програмного забезпечення електронного кабінету, відповідає за виконання всіх етапів життєвого циклу такого програмного забезпечення, за його технічне і технологічне забезпечення, впровадження, функціонування, оновлення, модифікацію, усунення помилок, забезпечення цілісності та автентичності вихідного програмного коду; здійснює технічні та технологічні заходи з надання, блокування та анулювання доступу до електронного кабінету, відповідає за збереження та захист даних цих електронних сервісів.

Оскільки згідно зі встановленими обставинами спору відповідач-1, як і його посадові чи службові особи будь-яких рішень з приводу зупинення реєстрації електронних документів, у тому числі згаданих вище ПН не приймали, позовні вимоги в частині визнання їх протиправними не є доведеними та не підлягають задоволенню.

Зважаючи, що отриманні позивачем квитанцій про неприйняття ПН свідчать про невиконання службовими особами відповідача-1 обов`язку, визначеного вказаними вище вимогами ПК України та Порядку №1264, саме такі дії порушили права позивача, оскільки впливають на право вірно задекларувати податкові зобов`язання та податковий кредит.

Відповідно до п.3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року № 117 (далі - Порядок №117), податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < Pм х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування; Pм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Згідно з п.4 Порядку №117 у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна / розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Отже, до часу реєстрації у ЄРПН відповідні ПН відповідач-1 вчиняє дії для з`ясування чи підлягають вони моніторингу.

Згідно з п.5 Порядку №117 податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється відповідно до п.6 Порядку.

Відповідно до п.6 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Згідно з п.7 Порядку №117 у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна / розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до п.11 Порядку ДФС розраховує показники для визначення позитивної податкової історії платника податку щомісяця до 10 числа місяця, що настає за звітним. Розраховані показники стають доступними для платника податку в електронному кабінеті.

Проаналізувавши вищевказані норми суд дійшов висновку, що відповідач-1 до часу реєстрації ПН після їх отримання має вчинити передбачені вказаними нормами дії та функції. Оскільки у спірних правовідносинах ПН не були прийняті, такі заходи не вживалися, відповідачі не встановлювали: відповідності ПН формі складання, наявності або відсутності підстав для моніторингу до часу реєстрації ПН. Оскільки суд не може перейняти на себе функцію контролюючого органу у вказаному питанні, позовна вимога зареєструвати вказані вище ПН позивача не підлягає задоволенню, оскільки стосується спору, який на час звернення до суду не виник.

Посилання на рішення ВС у постановах від 31.01.2018 (справа №825/849/17), від 22.08.2018 (справа №820/392/16), від 02.11.2018 (справа №810/2872/15) стосуються спірних обставин, які не є подібними цій справі та відрізняються сукупністю обставин і предметів спору, тому судом не враховані.

Виконуючи завдання адміністративного суду, визначене у ст.2 КАС України, з огляду на межі заявлених позовних вимог суд дійшов висновку, що належним способом захисту порушених прав позивача у спірних правовідносинах є зобов`язання відповідача-1, який згідно з підп.14.1.60. п.14.1 ст.14 ПК України є держателем ЄРПН, прийняти вказані позивачем ПН в ЄРПН та вжити передбачені чинним законодавством заходи щодо їх реєстрації в цьому реєстрі тою датою, коли позивач вчиняв дії з їх реєстрації в ЄРПН.

Відповідно до частин 1, 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

З огляду на вимоги ст.139 КАС України та пропорційність задоволених позовних вимог понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3842,00 грн, що підтверджуються квитанцією від 18.06.2019 №42086442, підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача-1 частково на суму 1921,00 грн.

Керуючись ст.ст.2, 6, 9, 14, 241-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" задовольнити частково.

Визнати протиправними дії ДФС України щодо відмови у прийнятті податкових накладних, виписаних ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" () для ТОВ "Сід Трейд ТД" (): від 16.05.2019 №2, від 17.05.2019 №4, від 31.05.2019 №1, від 03.06.2019 №№1, 2, від 04.06.2016 №№4, 5, від 05.06.2019 №№6, 7.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8; ) прийняти податкові накладні, виписані ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" () на продаж піддонів дерев`яних ТОВ "Сід Трейд ТД" (): від 16.05.2019 №2, від 17.05.2019 №4, від 31.05.2019 №1, від 03.06.2019 №№1, 2, від 04.06.2016 №№4, 5, від 05.06.2019 №№6, 7, - та в межах передбачених законодавством повноважень вжити заходи з їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних датою вчинення ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" дій з їх подачі для такої реєстрації. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

2. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ДФС України (04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8; ) на користь ТОВ "ДАК-ПАЛЕТ-ІНВЕСТ" (18002, м. Черкаси, вул.Хрещатик, буд.193/2; ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1921,00грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня нуль копійок).

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з складення повного його тексту.

Суддя А.М. Бабич

Рішення складене у повному обсязі 05.08.2019.