Справа № 403/231/19
Суддя: Годованець І. А.
Дата ухвалення: 2019-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №403/231/19
Провадження №2-а/403/4/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 серпня 2019 року Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого: Годованець І. А.

при секретарі: Остапенко Н. М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Устинівка адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Гаврилюка Олега Анатолійовича - інспектора СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,- В С Т А Н О В И В : Позивачем ОСОБА_1 подано до суду позов до відповідача Гаврилюка Олега Анатолійовича - інспектора СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. Позовні вимоги мотивуються тим, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення і постанова про накладення на нього адміністративного стягнення за ч.1 ст.126, ч.5 ст.121 КпАП України є незаконною та підлягає скасуванню.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явився, про день та час судового розгляду справи повідомлений, подав письмову заяву про проведення судового розгляду справи у його відсутність, просить задовольнити позовні вимоги про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

У судове засідання відповідач Гаврилюк Олег Анатолійович - інспектор СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області не з`явився, про день та час судового розгляду справи повідомлений, подав письмову заяву про проведення судового розгляду справи у його відсутність.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Таким правом користуються й особи, в інтересах яких подано позовну заяву, за винятком тих, які не мають адміністративної процесуальної дієздатності. Суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи (ст.9 КАС України).

Статтями 9,23 КпАП України встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності. Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КпАП України).

Згідно постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серія: ДПО18; №126752 від 19 квітня 2019 року, ОСОБА_1 визнано винним за обвинуваченням, що 19 квітня 2019 року о 14.35 годині по вулиці Об`їзна у смт. Устинівка Кіровоградської області керував автомобілем «АЗЛК-2140», державний номерний знак НОМЕР_1 , обладнаним засобом пасивної безпеки, не був пристебнутий ремнем безпеки (п.2.3 ПДР) та під час перевірки документів не пред`явив поліса обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (п.2.4 «а» ПДР), чим вчинив адміністративне правопорушення, та за ч.1 ст.121, ч.1 ст.126 КпАП України, із застосуванням ст.36 цього Кодексу, на ОСОБА_1 накладено стягнення у вигляді штрафу на користь держави у сумі 425.00 грн.

Частиною 1 ст.121 КпАП України передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил користування ременями безпеки або мотошоломами - тягне за собою накладення штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Пунктом 2.3 «в» Правил дорожнього руху України встановлено, що для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов`язаний: на автомобілях, обладнаних засобами пасивної безпеки (підголовники, ремені безпеки), користуватися ними і не перевозити пасажирів, не пристебнутих ременями безпеки. Дозволяється не пристібатися особі, яка навчає водінню, якщо за кермом учень, а в населених пунктах, крім того, водіям і пасажирам з інвалідністю, фізіологічні особливості яких заважають користуватися ременями безпеки, водіям і пасажирам оперативних та спеціальних транспортних засобів і таксі.

Частиною 1 ст.126 КпАП України передбачено адміністративну відповідальність за керування транспортним засобом особою, яка не має при собі або не пред`явила для перевірки посвідчення водія відповідної категорії, реєстраційного документа на транспортний засіб, а також поліса (договору) обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів (страхового сертифіката "Зелена картка"), - тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Пунктом 2.4 «а» Правил дорожнього руху України встановлено, що на вимогу поліцейського водій повинен зупинитися з дотриманням вимог цих Правил, а також пред`явити до перевірки документи, зазначені у пункті 2.1 «г» (чинний страховий поліс (страховий сертифікат «Зелена картка») про укладення договору обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів або чинний внутрішній електронний договір зазначеного виду обов`язкового страхування у візуальній формі страхового поліса (на електронному або паперовому носії), відомості про який підтверджуються інформацією, що міститься в єдиній централізованій базі даних, оператором якої є Моторне (транспортне) страхове бюро України. Водії, які відповідно до законодавства звільняються від обов`язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів на території України, повинні мати при собі відповідні підтвердні документи (посвідчення) (редакція від 27.03.2019).

У примірнику постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серія: ДПО18; №126752 від 19 квітня 2019 року, поданою ОСОБА_1 до матеріалів адміністративного позову, відсутні відомості про технічний засіб, яким здійснено фото або відео фіксацію адміністративного правопорушення.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків (ст.72 КАС України). Відповідно до ч.ч.1,3,5 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів. Відповідачем Гаврилюк Олегом Анатолійовичем , інспектором СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областівідповідно до положень ст.162 КАС України не подано відзив на позовну заяву (відзив) та/або доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Відповідно до положень ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. На підставі викладеногосуд вирішує справу на підставі наявних у адміністративній справі матеріалів та доказів. Статтею 251 КпАп України встановлено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Частинами 2,3 ст.283 КпАП України передбачено, що постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення. Постанова по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, крім даних, визначених частиною другою цієї статті, повинна містити відомості про: дату, час і місце вчинення адміністративного правопорушення; транспортний засіб, який зафіксовано в момент вчинення правопорушення (марка, модель, номерний знак); технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис; розмір штрафу та порядок його сплати; правові наслідки невиконання адміністративного стягнення та порядок його оскарження; відривну квитанцію із зазначенням реквізитів та можливих способів оплати адміністративного стягнення у вигляді штрафу. У постанові про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серія: ДПО18; №126752 від 19 квітня 2019 року не зазначено відомості про будь-які докази, в тому числі про технічний засіб, яким здійснено фото або відеозапис вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 та ч.1 ст.126 КпАп України. Статтею 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів). Орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обгрунтованість винесеної постанови і приймає рішення про скасування постанови, в тому числі, у разі відсутності в діях особи, яка притягається до адміністративної відповідальності складу адміністративного правопорушення.

В матеріалах адміністративної справи відсутні будь-які письмові докази, в тому числі фото або відеозапис, на підставі яких суд оцінює їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. При відсутності передбачених ст.251 КпАП України доказів, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів) та чи вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення. При встановлених обставинах, адміністративний позов ОСОБА_1 до Гаврилюка Олега Анатолійовича - інспектора СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областіпро скасування постанови про накладення адміністративного стягнення підлягає задоволенню. Відповідно до ч.5 ст.139 КАС України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від сплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст.242-246 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовні вимоги адміністративного позову задовольнити.

Постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серія: ДПО18; №126752 від 19 квітня 2019 року, винесеної Гаврилюком Олегом Анатолійовичем , інспектором СРПП Устинівського відділення поліції Долинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській областіпро накладення на ОСОБА_1 за ч.1 ст.121, ч.1 ст.126 КпАП України, із застосуванням ст.36 цього Кодексу, штрафу на користь держави в сумі 425.00 грн. - скасувати.

Відповідно до ч.5 ст.139 КАС України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від сплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

На рішення суду може бути подано апеляційну скаргу на протязі тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області І. А. Годованець