Справа № 160/2899/19
Суддя: Кашпур О.В.
Дата ухвалення: 2019-08-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 серпня 2019 року

м. Київ

справа №160/2899/19

адміністративне провадження №К/9901/21966/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Кашпур О.В.,

суддів - Радишевської О.Р., Уханенка С.А.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року та ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2019 року, 14 травня 2019 року та 3 червня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до директора департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації Стрілець Руслана Олександровича, департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації Коломоєць Андрія Вікторовича, департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації Полторацького Олексія Володимировича, директора департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної державної адміністрації Будяк Наталії Юріївни, директора департаменту соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації Кришень Олени Вікторівни про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування шкоди,

в с т а н о в и в :

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу на підставі пункту 3 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року повернуто скаржнику на підставі пункту 1 частини 4 статті 298 КАС України.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року повернуто останньому на підставі підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 3 червня 2019 року апеляційну скаргу повернуто ОСОБА_1 з огляду на вимоги підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України.

ОСОБА_1 неодноразово звертався з касаційною скаргою на вказані судові рішення.

5 серпня 2019 року до суду касаційної інстанції за допомогою засобів електронного зв`язку надіслана чергова касаційна скарга, сформована в системі "Електронний суд".

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Суд вважає за необхідне зазначити, що касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року не підлягає відкриттю з огляду на наступне.

Стосовно можливості оскарження зазначеної ухвали суду першої інстанції в касаційному порядку Верховним Судом висловлено правову позицію в ухвалах від 27 травня 2019 року К/9901/14176/19 та від 3 липня 2019 року К/9901/17625/19 і відмовлено у відкритті касаційного провадження за правилами пункту 1 частини першої статті 333 КАС України з огляду на ту обставину, що ухвала Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року про повернення позовної заяви позивачу не була переглянута в апеляційному порядку, що унеможливлює оскарження її в порядку касаційному.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 333 КАС України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо є постанова про залишення касаційної скарги цієї самої особи без задоволення або ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення.

За такого правового врегулювання, обставин справи та наявності ухвал Верховного Суду про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 в частині оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року, підстави для відкриття касаційного провадження у вказаній частині відсутні.

Крім того, згідно з частинами першою-третьою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржувані судові рішення суду апеляційної інстанції постановлено 22 квітня 2019 року, 14 травня 2019 року та 3 червня 2019 року, а касаційну скаргу подано 5 серпня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

При цьому, скаржником питання про поновлення строку на касаційне оскарження не порушено.

Згідно з частиною третьою статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

До того ж, відповідно до частини 4 статті 330 КАС України до касаційної скарги додається, зокрема, документ про сплату судового збору.

У порушення наведених вимог, до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.

Підпунктом 4 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під дію названої норми підпадають ухвали місцевих та апеляційних адміністративних судів, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, інші процесуальні питання, та якщо ці ухвали можуть бути оскаржені у випадках, установлених процесуальним законом.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 гривня.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 5763 грн (1921 грн.*3 (оскарження трьох ухвал суду апеляційної інстанції)).

У касаційній скарзі позивачем порушено питання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, що унеможливлює реалізацію права позивача на звернення до суду і перешкоджає доступу до правосуддя, адже розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру від його річного доходу за попередній календарний рік.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Законом України «Про судовий збір» чітко визначено підставу для звільнення від сплати судового збору, зокрема, доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Відтак, для звільнення від такої сплати заявник касаційної скарги має довести існування фінансових труднощів.

З огляду на відсутність в доданих до касаційної скарги документах відомостей про розмір отриманого ОСОБА_1 доходу за весь рік, що передував року подання касаційної скарги, клопотання про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню.

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення недоліків шляхом приведення касаційної скарги у відповідності до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, а саме: подання до суду касаційної інстанції вмотивованої заяви про поновлення строку на касаційне оскарження та надання доказів сплати судового збору або звільнення від такої сплати.

Реквізити для сплати судового збору: УК у Печерському районі/Печерський район/22030102; рахунок отримувача: 6007; ; код банку отримувача: 899998; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)"; символ звітності банку: 207.

Керуючись статтями 3, 133, 169, 248, 330, 332, 333 КАС України,

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 8 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до директора департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації Стрілець Руслана Олександровича, департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації Коломоєць Андрія Вікторовича, департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації Полторацького Олексія Володимировича, директора департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної державної адміністрації Будяк Наталії Юріївни, директора департаменту соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації Кришень Олени Вікторівни про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та відшкодування шкоди.

Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 22 квітня 2019 року, 14 травня 2019 року та 3 червня 2019 року залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: О. В. Кашпур

Судді: О.Р. Радишевська

С.А. Уханенко