Справа № 160/2304/19
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

01 серпня 2019 року м. Дніпросправа № 160/2304/19

головуючий суддя І інстанції - Рябчук О.С.

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,

суддів: Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року в адміністративній справі № 160/2304/19 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу від 09.01.2019 року № 24/1 про притягнення до дисциплінарної відповідальності заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року в задоволенні адміністративного позову було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що в ході розгляду заяви, останній не порушував вимоги ані КПК України, ані вказаного положення, адже ст. 214 КПК України визначає, що до ЄРДР вносяться лише за заяви, які містять відомості про вчинене кримінальне правопорушення.

Дніпровським відділом поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області було подано відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, останнє просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, на підставі ст. 311 КАС України.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції та перебуває на посаді заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Наказом Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 801 від 13.11.2018 року призначено проведення службового розслідування за фактом не внесення відповідних відомостей до ЄРДР поліцейськими Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, за результатом проведення якого було складено висновок службового розслідування від 08.01.2019 року.

09.01.2019 року начальником Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Кабаненко Н.В. було прийнято наказ № 24/1 від 09.01.2019 року, відповідно до п. 4 якого, за порушення службової дисципліни, не дотримання вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 р. № 2337-VІІІ, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 214 КПК України, п. 5 розділу ІІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 р. № 1377, що мало прояв у не внесенні відповідних відомостей до ЄРДР за матеріалом єдиного обліку з ознаками кримінального правопорушення, застосовано до заступника начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Не погодившись з обґрунтованістю прийняття вказаного наказу, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що п. 4 наказу Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 24/1 від 09.01.2019 року відповідає вимогам п.п. 1, 3 ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України. Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію».

Статтею 1 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Приписам ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі - Дисциплінарний статут Національної поліції України) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 13, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Приписами ч. 7 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що недотримання працівником Національної поліції службової дисципліни, неналежне виконання обов`язків поліцейського, має наслідком вчинення ним дисциплінарного проступку та можливості подальшого притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватись під час службового розслідування.

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності та прийняття наказу від 09.01.2019 року № 24/1 року були висновки відповідача стосовно порушення позивачем службової дисципліни, недотримання вимог п. 2 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року №2337-VIII, п. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 1 ст. 214 КПК України, п. 5 розділу ІІІ Інструкції, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, що мало прояв у невнесенні відповідних відомостей до ЄРДР за матеріалом єдиного обліку з ознаками кримінального правопорушення.

Так, з висновку службового розслідування від 08.01.2019 року вбачається, що 03.08.2018 р. о 22 год. 16 хв. на спецлінію « 102» УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення від гр. ОСОБА_3 про те, що 03.08.2018 р. близько 22 год. 10 хв. з невідомим чоловіком виник конфлікт, після чого заявниця виявила відсутність золотого ланцюжка з хрестиком.

Шевченківським відділенням поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області повідомлення зареєстроване до ЖЕО від 03.08.2018 р. № 36607.

Зазначений матеріал розглянув заступник начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, капітан поліції ОСОБА_1., який у порушення ч. 1 ст. 214 КПК України та п. 5 розділу ІІІ Інструкції від 06.11.2015 року № 1377, слідчого для внесення відповідних відомостей до ЄРДР не визначив та скерував його начальникові Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області полковнику поліції ОСОБА_4 для організації розгляду в порядку Закону України «Про звернення громадян». Також, 08.01.2019 року членами дисциплінарної комісії Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області складено акт відмови від дачі письмових пояснень, відповідно до якого заступник начальника слідчого відділення Шевченківського відділення поліції Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_1. відмовився від прибуття до СВ ДВП та надання письмових пояснень з приводу порушення ним службової дисципліни.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Пунктом 5 розділу ІІІ Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06.11.2015 року № 1377, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943 (чинної на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в журналі ЄО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в журналі ЄО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення, згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в журналі ЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу.

Відповідно до пп. 8, абз. 1 пп. 12 п. 4 розділу V Положення про органи досудового розслідування Національної поліції України, затвердженого наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 р. за № 918/30786 начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України: розглядає заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про кримінальні правопорушення, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.

Здійснює контроль за: своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінального провадження.

З зазначених правових норм вбачається, що на начальника (заступника начальника) слідчого підрозділу покладається обов`язок щодо розгляду заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інших матеріалів про кримінальні правопорушення, виявлених поліцією, і забезпечення невідкладного, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування.

В даному випадку, як було встановлено судом, позивач, всупереч вказаним правовим приписам, не забезпечив внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР за зверненням ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення.

При цьому, посилання позивача на те, що заява ОСОБА_3 не містила відомостей, які б вказували на вчинення кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчило про відсутність у останнього обов`язку по внесенню відповідних відомостей до ЄРДР, на переконання колегії суддів апеляційної інстанції є безпідставними, оскільки як вбачається з матеріалів справи, за результатом події, яка сталася 03.08.2018 року з ОСОБА_3 та про яке 03.08.2018 року останньою було подано звернення про вчинення кримінального правопорушення, 06.11.2018 року в ЄРДР було зареєстровано провадження № 00002837 за ст. 186 Кримінального кодексу України.

Також, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованим посилання позивача на те, що первинна заява ОСОБА_3 не була належним чином оформлена, у зв`язку з чим, ОСОБА_1 обґрунтовано не вніс відомості на її підставі до ЄРДР, тому як позивачем, всупереч приписам ч. 1 ст. 77 КАС України, не було наведено конкретних обставин необґрунтованості вказаної заяви, які б встановлювали правову підставу для висновків стосовно відсутності факту кримінального правопорушення та як наслідок, наявності підстав для розгляду такої заяви в порядку Закону України «Про звернення громадян».

Не заслоговують на увагу і доводи позивача відносно неналежного повідомлення останнього про проведення службового розслідування та не надання у зв`язку з цим відповідних пояснень, тому як вбачається з матеріалів справи, останній відмовився від дачі письмових пояснень, що підтверджується наявним в матеріалах справи актом від 08.01.2019 року, складеного членами дисциплінарної комісії Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що відповідач, приймаючи ч. 4 наказу від 09.01.2019 року № 24/1, діяв у межах наданих повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України.

Крім того, суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а постанову або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року в адміністративній справі №160/2304/19 - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає, за виключенням підстав, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя О.М. Панченко

суддя В.Є. Чередниченко