Справа № 120/303/19-а
Суддя: Боровицький О. А.
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/303/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Воробйова І.А.

Суддя-доповідач - Боровицький О. А.

30 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Боровицького О. А.

суддів: Шидловського В.Б. Матохнюка Д.Б. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Державне підприємство "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

в січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області в якому просив:

- визнати протиправними дії, якими відмовлено у прийнятті виправлених ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" зауважень, викладених у пункті 10 висновку державної землевпорядної документації від 04.05.2018 р. №629-18;

- зобов`язати повторно розглянути, поданий ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" проект землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність для ведення особистих селянських господарств громадянам із земель запасу на території Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області, за межами населеного пункту, на предмет виправлення в ньому зауважень, визначених в п.10 висновку державної експертизи землевпорядної документації від 04.05.2018 року №629-18.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 12.04.2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погодившись із прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в задоволені позову. В апеляційній скарзі апелянт посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування всіх обставин справи що призвело до неправильного її вирішення.

12.07.2019 року позивачем подано до суду відзив на апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзив на апеляційну скаргу, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, 04.05.2018 року проведена державна експертиза проекту землевпорядної документації, а саме, проекту із землеустрою щодо відведення земельних ділянок для ведення особистих селянських господарств громадян із земель запасу на території Четвертинівської сільської ради Тростянецького району Вінницької області.

За наслідками державної експертизи землевпорядної документації складено висновок від 04.05.2018 року № 629-18 відповідно до пункту 11 якого "проект землеустрою не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства, встановленим нормам, правилам та повертається на доопрацювання".

Підсумковою оцінкою результатів державної експертизи проекту в пункті 10 зазначені такі зауваження:

- проект землеустрою доопрацювати: пояснювальну записку доповнити експлікацією земель; у довідці навіданої відділом у Тростянецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 22.09.2017 №В-361/0-0.36-505/147-17 уточнити площу земельних ділянок; кадастрові плани привести у відповідність ст.34 Закону України "Про Державний земельний кадастр"; уточнити суміжних землевласників (землекористувачів) та погодити з ними межі відповідно до вимог ст. 198 Земельного кодексу України;

- обґрунтувати надання земельної ділянки для зазначених цілей в приватну власність із урахуванням ч.4 ст. 84 Земельного кодексу України;

- матеріали перенесення меж земельної ділянки в натуру (на місцевість) надати з прив`язкою до пунктів державної геодезичної мережі згідно вимог п.3.9 Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 року №376;

- топографічно-геодезичні вишукування привести до постанови Кабінету Міністрів України від 13.07.1998 р. №1075;

- матеріали проекту привести у відповідність до вимог ст. 22 Закону України "Про Державний земельний кадастр"; копії документів та матеріалів надати відповідно до п.3.3.2 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації затвердженою відповідно до наказу Державного комітету України по земельних ресурсах від 03.12.2004 року №391 (із змінами та доповненнями).

Передачу земельних ділянок у власність здійснити відповідно до положень Земельного кодексу України, Закону України "Про землеустрій" та умов, викладених у висновках погоджувальних органів.

11.07.2018 року ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" звернувся із клопотанням про усунення зауважень вказаних у висновку та вказав, що такі детально обґрунтовано у пункті 10 пояснювальної записки. За наслідком розгляду даного клопотання, управління Держгеокадастру у Вінницькій області листом від 24.07.2018 року за вих. №0-2-0.10-10797/2-18 повернуло проект як такий, що не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки не враховано зауваження пункту 10 цього ж висновку. Вказано, що в проекті внесено зміни в частині кількості громадян та загальної площі земельної ділянки, відтак, такий підлягає додатковій державні експертизі.

Вважаючи зазначені дії відповідача незаконними позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач при відмові у прийнятті виправлених зауважень діяв без врахування розтлумачених вище критеріїв, зокрема, необґрунтовано, недобросовісно, відповідно такі дії є протиправними.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Закон України "Про державну експертизу землевпорядної документації" (далі - Закону №1808-IV) визначає правові, організаційні і фінансові основи здійснення державної експертизи землевпорядної документації та порядок її проведення.

Відповідно до статті 1 Закону №1808-IV державна експертиза землевпорядної документації (далі - державна експертиза) - це діяльність, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи.

Об`єктами державної експертизи є документація із землеустрою та документація з оцінки земель, види яких визначені законом, а також матеріали і документація державного земельного кадастру. (стаття 6 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації").

Суб`єктами державної експертизи є замовники та виконавці. (стаття 7 Закону №1808-IV).

Замовниками державної експертизи є органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування, землевласники, землекористувачі, підприємства, установи, організації і громадяни, заінтересовані у проведенні такої експертизи, а також розробники об`єктів державної експертизи.

Виконавцями державної експертизи є експерти, які працюють у складі спеціально уповноваженого органу виконавчої влади у сфері державної експертизи і мають високу кваліфікацію та спеціальні знання, а також висококваліфіковані спеціалісти або наукові працівники, які залучаються цими органами до її проведення відповідно до закону (далі - експерти державної експертизи).

Згідно ст. 25 Закону №1808-IV що експерт державної експертизи зобов`язаний: дотримуватися встановлених строків та порядку проведення державної експертизи, відслідковувати відповідність об`єктів державної експертизи вимогам законодавства, а також встановленим стандартам, нормам і правилам; забезпечувати об`єктивне та якісне проведення державної експертизи; вносити обґрунтовані зауваження та пропозиції щодо матеріалів та документації, які підлягають державній експертизі; вносити відповідні пропозиції щодо вдосконалення форм і методів проведення державної експертизи; заявляти самовідвід у разі наявності особистої заінтересованості щодо конкретного об`єкта державної експертизи.

Приписами статті 32 Закону №1808-IV встановлено, що державна експертиза проводиться шляхом розгляду документації та матеріалів, а за необхідності - шляхом проведення обстежень у натурі (на місцевості).

При проведенні державної експертизи досліджуються, перевіряються, аналізуються та оцінюються:

питання дотримання вимог законодавства та встановлених стандартів, норм і правил при прийнятті проектних рішень;

відповідність передбачених документацією і матеріалами заходів завданням на проектування, вимогам раціонального використання та охорони земель, а також дотриманню законних прав та інтересів власників земельних ділянок та землекористувачів, держави і суспільства;

еколого-економічна ефективність проектних рішень щодо запобігання їх негативного впливу на стан земельних ресурсів, суміжні земельні ділянки, ландшафт.

Згідно зі частиною першою статі 33 Закону №1808-IV, проведення державної експертизи передбачає експертне дослідження, перевірку, аналіз і оцінку об`єкта державної експертизи та підготовку обґрунтованого та об`єктивного експертного висновку.

Відповідно до частини 1 статті 35 Закону №1808-IV результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи.

При цьому, згідно з частиною 2 статті 35 Закону №1808-IV висновки державної експертизи повинні містити оцінку допустимості та можливості прийняття рішення щодо об`єкта державної експертизи і враховувати соціально-економічні наслідки. (частина 3 статті 35 Закону №1808-IV).

У разі якщо об`єкт державної експертизи не повною мірою відповідає вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, він повертається на доопрацювання. При цьому вказуються конкретні вимоги, відповідно до яких необхідно внести зміни і доповнення до об`єкта державної експертизи. (частина 6 статті 35 Закону №1808-IV).

Об`єкт державної експертизи, який не відповідає вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується. Негативна оцінка об`єкта державної експертизи повинна бути всебічно обґрунтована відповідно до вимог законодавства, встановлених стандартів, норм і правил. (частина 7 статті 35 Закону №1808-IV).

Організаційні засади і вимоги щодо організації та проведення державної експертизи землевпорядної документації, ведення звітності у цій сфері, визначає Методика проведення державної експертизи землевпорядної документації, затверджена наказом №391 від 03.12.2004 р. (далі - Методика).

Відповідно до пункту 1.2 Методики, державній експертизі відповідно до Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" підлягає вся землевпорядна документація із землеустрою, оцінки земель, а також документація і матеріали державного земельного кадастру, яка розробляється на державному, регіональному та місцевому рівнях суб`єктами господарської діяльності, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій" та суб`єктами оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до Закону України "Про оцінку земель".

Відповідно до пункту 3.1 Методики проведення державної експертизи передбачає експертне дослідження, перевірку, аналіз і оцінку об`єкта державної експертизи та підготовку обґрунтованого та об`єктивного висновку державної експертизи.

Положеннями пункті 3.2 та 3.3 Методики визначено, що процедура проведення державної експертизи складається з трьох стадій: підготовчої, основної та заключної.

На підготовчій стадії державної експертизи здійснюється приймання землевпорядної документації, перевірка її складу, а також реєстрація об`єктів державної експертизи на підставі заяви (клопотання) замовника у журналі обліку (реєстрації) об`єктів державної експертизи землевпорядної документації протягом одного дня.

Для проведення державної експертизи замовником подаються оригінали відповідної документації та матеріали. У разі якщо окремі документи та матеріали об`єкта експертизи за своїм статусом не можуть бути надані в оригіналі, вони додаються у посвідчених, у встановленому порядку, копіях.

Усі основні документи і матеріали, додані до об`єкта державної експертизи повинні відповідати таким вимогам: передбачені законодавством погодження в паперовому вигляді повинні бути підписані керівником відповідального органу та скріплені його печаткою. В електронній формі документи засвідчуються електронним цифровим підписом керівника відповідального органу; графічні матеріали у встановлених законодавством випадках мають бути погоджені керівником територіального органу земельних ресурсів; кожен аркуш копій архівних документів повинен бути посвідчений підписом архіваріуса та печаткою архівної установи; кожен аркуш інших документів повинен бути посвідчений підписом і печаткою розробника об`єкта експертизи; кожен аркуш документів в паперовому вигляді повинен бути засвідчений підписом і печаткою (за наявності) розробника об`єкта експертизи, а також підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою. В електронній формі документи засвідчуються електронними цифровими підписами розробника об`єкта експертизи та сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою; документація із землеустрою повинна бути пронумерована, прошита та скріплена підписом і печаткою розробника об`єкта експертизи;

При виконанні цих вимог об`єкт державної експертизи підлягає реєстрації. В іншому випадку документація повертається замовнику на доопрацювання без реєстрації.

Основна стадія проведення державної експертизи передбачає всебічний аналіз землевпорядної документації, відповідність запропонованих заходів вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам. У разі потреби проводяться обстеження в натурі (на місцевості).

При проведенні державної експертизи землевпорядної документації визначаються: відповідність змісту документації вимогам законодавства України, встановленим стандартам, нормам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування щодо раціонального використання і охорони земель, умов і порядку їх забудови, охорони навколишнього природного середовища, санітарно-епідеміологічного благополуччя населення, збереження культурної спадщини; відповідність змісту документації вимогам завдань на її розроблення та вимогам передпроектної документації; запропоновані землевпорядною документацією рішення щодо рекультивації порушених земель, поліпшення малопродуктивних угідь, оцінки земель тощо; еколого-економічна ефективність передбачених заходів щодо запобігання їх впливу на земельні угіддя за межами ділянки, охорони агроландшафтів; відповідність вимогам законодавства умов щодо зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок у разі проведення вибіркової та добровільної державної експертизи робочих проектів землеустрою, передбачених підпунктом "з" частини другої статті 25 Закону України "Про землеустрій".

На заключній стадії проведення державної експертизи узагальнюються результати експертних досліджень, готується висновок державної експертизи щодо доцільності затвердження землевпорядної документації.

Підпунктом 3.5.2 пункту 3.5. Методики визначено, що висновок державної експертизи землевпорядної документації оформляється за типовою формою, встановленою Кабінетом Міністрів України відповідно до статті 18 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації".

Відповідно до підпункту 3.5.3 пункту 3.5 Методики передбачено, що підготовлені висновки державної експертизи повинні зводитись до трьох можливих варіантів:

- землевпорядна документація в цілому відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (у разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок);

- землевпорядна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, повертається на доопрацювання;

- землевпорядна документація, яка не відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, оцінюється негативно і не погоджується.

Об`єкт експертизи, який повернуто на доопрацювання, оцінюється позитивно та погоджується після внесення змін і доповнень до нього в порядку, передбаченому цією Методикою, з урахуванням зауважень та пропозицій, зазначених у висновку державної експертизи.

Усунення зауважень та внесення виправлень, виявлених в результаті державної експертизи, здійснюють розробники землевпорядної документації та інші суб`єкти, що допустили порушення вимог чинного законодавства України, встановлених норм і правил при підготовці об`єкта державної експертизи або його окремих складових частин (п.3.5.8 п. 3.5 Методики).

Відповідно до підпункту 3.5.9 пункту 3.5 Методики, контроль за усуненням зауважень державної експертизи здійснюють виконавці експертизи (експерти) чи, за їх дорученням, керівники територіальних органів Держгеокадастру. Факт внесення виправлень, врахування зазначених у висновку зауважень та пропозицій посвідчується відповідним записом на висновку експертизи керівника експертного підрозділу або керівника територіального органу Держгеокадастру, на якого покладено контроль за усуненням зауважень державної експертизи.

З аналізу вищезазначених норм вбачається, що у разі, якщо об`єкт експертизи повернуто на доопрацювання, то такий оцінюється позитивно та погоджується після внесення змін і доповнень до нього в порядку, передбаченому цією Методикою, з урахуванням зауважень та пропозицій, зазначених у висновку державної експертизи.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до змісту пункту 10 висновку державної експертизи від 04.05.2018 року, у ньому зазначені такі зауваження:

- проект землеустрою доопрацювати: пояснювальну записку доповнити експлікацією земель; у довідці навіданої відділом у Тростянецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 22.09.2017 року №В-361/0-0.36-505/147-17 уточнити площу земельних ділянок; кадастрові плани привести у відповідність ст.34 Закону України Про Державний земельний кадастр; уточнити суміжних землевласників (землекористувачів) та погодити з ними межі відповідно до вимог ст.198 Земельного кодексу України;

- обґрунтувати надання земельної ділянки для зазначених цілей в приватну власність із урахуванням ч. 4 ст. 84 Земельного кодексу України;

- матеріали перенесення меж земельної ділянки в натуру (на місцевість) надати з прив`язкою до пунктів державної геодезичної мережі згідно вимог п.3.9 Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 року №376;

- топографічно-геодезичні вишукування привести до постанови Кабінету Міністрів України від 13.07.1998 року №1075;

- матеріали проекту привести у відповідність до вимог ст. 22 Закону України "Про Державний земельний кадастр"; копії документів та матеріалів надати відповідно до п.3.3.2 Методики проведення державної експертизи землевпорядної документації затвердженою відповідно до наказу Державного комітету України по земельних ресурсах від 03.12.2004 року №391 (із змінами та доповненнями).

Разом з тим, повертаючи ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" проект землеустрою, управління Держгеокадастру в листі від 24.07.2018 року за вих. №0-2-0.10-10797/2-18 зазначило: "Зауваження пункту 10 висновку державної експертизи землевпорядної документації від 04.05.2018 року №629-18 невраховані".

Відповідач зазначив, що виконавцем проекту не виконано п. 10 Висновку експертизи, відповідно до якого необхідно було б уточнити загальний розмір земельних ділянок з відображенням в пояснювальній записці та експлікації земель до неї, а також необхідність обґрунтування надання заявникам земельних ділянок у приватну власність для ведення ОГД з урахуванням ч. 4 ст. 84 ЗК України.

В свою чергу на виконання вимог п. 10 висновку експертизи, розробником проекту було виконано усунення зауважень, про що було складено коректурний аркуш від 12.06.2018 року, відповідно до якого було зазначено про усунення зауважень з посиланням на спосіб усунення зауважень та на відповідні сторінки проекту з виправленнями.

Однак, відповідач зазначаючи у своїй відповіді від 24.07.2018 року, про неврахування зауважень п. 10 висновку експертизи, не навів жодного обґрунтування (мотивації) на підтвердження того, з яких міркувань виходив відповідач повертаючи проект землеустрою проектній організації; не надано оцінку усунутим зауваженням, а також не аргументовано з яких причин не прийнято усунуті зауваження.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, щодо протиправності дій Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області щодо відмови у прийнятті виправлених ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" зауважень, викладених у пункті 10 висновку державної землевпорядної документації від 04.05.2018 року №629-18.

Водночас, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, щодо зобов`язання відповідача повторно розглянути, поданий ДП "Вінницький науково-дослідний та проектний інститут землеустрою" проект землеустрою, на предмет виправлення в ньому зауважень, визначених в п.10 висновку державної експертизи землевпорядної документації від 04.05.2018 року №629-18.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки гуртуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Крім того, апелянтом було подано до суду клопотання про повернення надміру сплачених коштів за подання апеляційної скарги у сумі 1152,60 грн., що підтверджується платіжним дорученням № 4224 від 24.05.2019 року.

Відповідно до ч.2 ст. 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом (п.1 ч.1). У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми (ч.2).

Враховуючи вищезазначене, а також те, що відповідно до платіжного доручення № 4224 від 24.05.2019 року апелянтом сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2305,50 грн., а відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції чинній на момент подання апеляційної скарги) розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на постанову у не майновому спорі становить 1152,60 грн., тобто (150% х 768,40 грн.). Тобто, апелянтом було надміру сплачено кошти у розмірі 1152,60 грн., а тому клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року - без змін.

Повернути Головному управлінню Держгеокадастру у Вінницькій області (21000, м. Вінниця, вул. Келецька, 63, код ЄДРПОУ - 39767547) з Державного бюджету України переплачену суму судового збору у розмірі 1152,60 грн. (тисячу сто п`ятдесят дві гривні 60 копійок).

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 31 липня 2019 року.

Головуючий Боровицький О. А.

Судді Шидловський В.Б. Матохнюк Д.Б.