Справа № 260/1384/18
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

29 липня 2019 року м. Ужгород№ 260/1384/18

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді : Плеханова З.Б.

при секретарі : Копосович Е.О.

позивача: ОСОБА_1 , представник - ОСОБА_2

відповідача: Берегівська міська рада Закарпатської області , представник - не зявився

третіх осіб: Закарпатська обласна державна адміністрація, представник - не зявився

третьої особи: Управління містобудування та архітектури Закарпатської ОДА, представник - Павлей М.В.

третьої особи: ГУ Држгеокадастру у Закарпатській області - представник не зявився

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Берегівської міської ради за участю третіх осіб про визнання незаконним та скасування рішення -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Берегівської міської ради Закарпатської області, треті особи на стороні позивача: Закарпатська обласна державна адміністрація, Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, яким просить:

1. Визнати незаконним та скасувати рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 12 жовтня 2007 року № 405 «Про затвердження генерального плану забудови територіальної громади міста Берегове»;

2. Визнати незаконним та скасувати рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06 травня 2018 року № 1206 «Про затвердження містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області».

1.Позиції сторін.

Позов мотивований тим, що гр. ОСОБА_1 24.01.2018 звернулась до Берегівської міської ради Закарпатської області із заявою про надання їй дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,10 га із земель житлової та громадської забудови комунальної власності для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами розгляду даної заяви, Берегівською міською радою прийнято рішення від 11.05.2018 № 1140 "Про відмову ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 . Підставою для відмови позивачці у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність стала невідповідність місця розташування даної земельної ділянки генеральному плану м. Берегове. Однак, як стверджує позивачка, на час прийняття Берегівською міською радою рішення від 11.05.2018 № 1140 генеральний план м. Берегове не був затверджений у встановленому законом порядку, а відповідні зміни до нього, якими передбачено заїзд до багатоповерхової житлової забудови на місці земельної ділянки, яку позивачка бажає отримати у власність, були внесені пізніше, згідно рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06.09.2018 № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області", яким затверджено містобудівну документацію "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області", розроблену Державним підприємством "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "ДІПРОМІСТО" імені Ю.М. Білоконя". Позивачка стверджує, що рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06.09.2018 № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" є незаконним та підлягає скасуванню, оскільки рішенням Берегівської міської ради від 12.10.2007 № 405 "Про затвердження генерального плану забудови територіальної громади міста Берегове" затверджено картографічні матеріали та генеральний план забудови територіальної громади міста Берегове, а не генеральний план м. Берегове, а це, на думку позивачки, речі не тотожні. Рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06.09.2018 № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" не може вважатися законним ще й по тій причині, що вносить зміни до незатвердженого у встановленому законом порядку (фактично неіснуючого) генерального плану міста Берегове. Окрім цього, Берегівською міською радою не оприлюднювався проект містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" згідно Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 25 травня 2011 року № 555. Також позивачка зауважує, що не проводилася експертиза затвердженого рішенням Берегівської міської ради Закарпатської області 06.09.2018 № 1206 проекту містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" відповідно до Порядку проведення експертизи містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 25 травня 2011 року № 548. У зв`язку з вищезазначеним, позивачка просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 12 жовтня 2007 року № 405 "Про затвердження генерального плану забудови територіальної громади міста Берегове", а також визнати незаконним та скасувати рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06 травня 2018 року № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області".

14 січня 2019 року на адресу суду від Головного управління Держгеокадастра у Закарпатській області надійшли письмові пояснення щодо позовної заяви. Де зазначено, що підставою для відмови у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою є невідповідність містобудівній документації - генеральному плану забудови міста Берегове, затвердженому рішенням Берегівської міської ради від 12.10.2007 року № 405. У відповідності з частиною 1 статті 155 ЗК України у разі видання органом виконавчої влади або органом місцевого самоврядування акта, яким порушуються права особи щодо володіння, користування чи розпорядження належною їй земельною ділянкою, такий акт визнається недійсним. Акти органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з мотивів невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку (частина 10 статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"). Згідно з вимогами частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а також з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення. Таким чином, підставами для визнання акта протиправним є невідповідність його вимогам чинного законодавства або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт. Крім того, умовою визнання акта протиправним є також порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акта прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі. З огляду на зазначене, просить врахувати письмові пояснення Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області при прийнятті рішення по даній справі.

07 лютого 2019 року, на адресу суду надійшов відзив представника відповідача про заперечення щодо позову, де зокрема, зазначає, що Берегівська міська рада заперечує проти позовних вимог та вважає позовні вимоги Позивача, викладені в позові безпідставними, незаконними та необґрунтованими з огляду на наступне. Зазначає, що генеральний план міста Берегове затверджений відповідно до рішення №405 від 12.10.2007 року Берегівської міської ради та був погоджений рішенням Закарпатської обласної ради від 08.10.2008 року №667. Також зазначає, що Проект містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області», відповідно до Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555, оприлюднювався в рамках оголошення в міській газеті «Берегово» в №6 (898) від 23.02.2018 року, а також на офіційному сайті Берегівської міської ради у розділі «Оголошення». Експертиза проекту змін до Генерального плану міста Берегова проводилася Державним підприємством Державний Науково-Дослідний та проектно-вишукувальний інститут «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» відповідно до Порядку проведення експертизи містобудівної документації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №548. Згідно експертного звіту щодо розгляду містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області»: Даний проект містобудівної документації може бути рекомендований до затвердження». Відповідно до цього, 06.09.2018 року Берегівська міська рада рішенням №1206 затвердила містобудівну документацію «Внесення змін до генерального плану м. Берегове Закарпатської області», розроблений державним підприємством УДНДІПМ «ДІПРОМІСТО» імені Ю . М.Білоконя. Процедура внесення змін до Генерального плану м. Берегове була здійснена у відповідності до вимог нормативних актів, що регулюють дане питання. Враховуючи вищевикладені факти, вважає, що позовні вимоги Позивача є необгунтованими та безпідставними, а тому в їх задоволенні необхідно відмовити.

06 червня 2019 року, від Закарпатської обласної державної адміністрації надійшли письмові пояснення . Відповідно до яких зазначено, що процедура внесення змін до Генерального плану м. Берегове була здійснена у відповідності до вимог нормативних актів, що регулюють дане питання. А також при розробленні генерального плану міста Берегове державні інтереси були враховані, що підтверджується протоколом містобудівної ради в якому, зокрема, йдеться про проходження по території міста загальнодержавної магістральної дороги, подання генплану на державну експертизу та доведення до голови міста Берегове Регіональних правил забудови. Відтак просить відмовити у повному обсязі у задоволенні позовних вимог.

Представник позивача у судовому засідання позовні вимоги підтримав в повному обсязі з мотивів, наведених в позовній заяві, та просив суд їх задовольнити.

Представники відповідача ,ГУ Држгеокадастру у Закарпатській області та Закарпатської обласної державної адміністрації у судове засідання не з`явивилися, про дату, час та місце судового розгляду були належним чином повідомлені, що стверджується рекомендованими повідомленнями про вручення.

Представник Управління містобудування та архітектури Закарпатської ОДА проти задоволення позову заперечив.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Берегівської міської ради Закарпатської області в частині визнання незаконним та скасування рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 12 жовтня 2007 року № 405 "Про затвердження генерального плану забудови територіальної громади міста Берегове" - залишено без розгляду.

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

2. Обставини, встановлені судом.

Судом встановлено, що 24 січня 2018 року позивач звернувся до Берегівської міської ради Закарпатської області із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,10 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 (далі - спірна земельна ділянка). До заяви були додані графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки.

26 квітня 2018 року на розгляд постійної комісії Берегівської міської ради із земельних питань, управління майном та містобудування винесено питання про відмову ОСОБА_1 у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність у зв`язку з тим, що бажана земельна ділянка передбачена як заїзд до багатоповерхової житлової забудови.

Рішенням 32 сесії сьомого скликання Берегівської міської ради №1140 від 11 травня 2018 року за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 орієнтовною площею 0,10 га, за цільовим призначенням «для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка)» відмовлено у зв`язку з невідповідністю генеральному плану міста Берегове (містобудівній документації) (а.с.19).

Так, судом встановлено, що Берегівська міська рада рішенням №405 від 12.10.2007 року затвердила Генеральний план міста Берегове.(а.с.16)

Генеральний план міста Берегове був розроблений Українським Державним науково-дослідним інститутом „Діпромісто" (м. Київ).

30 травня 2007 року на містобудівній раді при управлінні містобудування, архітектури, координації будівництва та відновлюваних робіт головного управління містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Закарпатської обласної державної адміністрації відбувся попередній розгляд генерального плану міста Берегове (а.с.180-181).

Рішенням Закарпатської обласної ради від 08.10.2008 року №667 був погоджений Генеральний план міста Берегова (а.с.184).

Також, судом встановлено, що Генеральний план міста Берегове, затверджений в 2007 році пройшов експертизу містобудівної документації.

Так, експертиза містобудівної документації «Генеральний план міста Берегове Закарпатської області» була проведена експертною комісією Державного підприємства «Науково-дослідний і проектний інститут містобудування» (далі - ДП «НДПІ містобудування») Мінрегіонбуду України за дорученням Управління регіонального розвитку, містобудування та архітектури Закарпатської області та згідно з договором з Берегівською міською радою (а.с.56-76).

Згідно експертизи містобудівна документація «Генеральний план міста Берегово в Закарпатській області», яка розглянута експертною комісією ДП «НДПІ містобудування», за її оцінками виконана на професійному рівні, відповідає вимогам містобудівного законодавства, ДБН 360-92**, ДБН Б. 1-3-97, Державним санітарним правилам планування і забудови населених пунктів, нормативним документам з інженерних і екологічних питань та має необхідні погоджувальні висновки.

Рішенням Берегівської міської ради Закарпатської області від 06 вересня 2018 року № 1206 «Про затвердження містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області», затверджено містобудівну документацію «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області», розроблену Державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «ДІПРОМІСТО» імені Ю. М . Білоконя . (а.с.20).

Проект містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області», відповідно до Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555, оприлюднювався в рамках оголошення в міській газеті «Берегово» в №6 (898) від 23.02.2018 року (а.с.106-107), а також на офіційному сайті Берегівської міської ради у розділі «Оголошення».

22.03.2018 року у відділі містобудування та архітектури Берегівської міської ради відбулися громадські слухання щодо врахування громадських інтересів містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану м. Берегове, Закарпатської області».

21.09.2018 року в міській газеті «Берегово» №32 (924) було опубліковано оголошення про прийняття рішення №1206 від 06.09.2018 року «Про затвердження містобудівної документації «Внесення змін до генерального плану м. Берегове Закарпатської області» (а.с.105 на звороті).

Згідно експертного звіту щодо розгляду містобудівної документації від 20.07.2018 року «Внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області»: «встановлено, що зміст зазначеної містобудівної документації відповідає законодавству, будівельним нормам, державним стандартам та правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань планування і забудови території, а також вимогам завдання на розроблення містобудівної документації. Даний проект містобудівної документації може бути рекомендований до затвердження».(а.с.80-83).

Відповідно до цього, 06.09.2018 року Берегівська міська рада рішенням №1206 затвердила містобудівну документацію «Внесення змін до генерального плану м. Берегове Закарпатської області», розроблений державним підприємством УДНДІПМ «ДІПРОМІСТО» імені Ю . М.Білоконя . (а.с.20).

Окрім того. судом встановлено, що Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду 21 грудня 2018 року № 807/521/18 позов ОСОБА_1 до Берегівської міської ради Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 11 травня 2018 року №1140 "Про відмову ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність по АДРЕСА_1 . Зобов`язано Берегівську міську раду Закарпатської області повторно розглянути на пленарному засіданні найближчої сесії Берегівської міської ради Закарпатської області в порядку та строки, передбачені Земельний кодексом України, заяву ОСОБА_1 зареєстровану в загальному відділі організаційної роботи та звернень громадян Берегівської міської ради Закарпатської області 24 січня 2018 року за №П-62, про надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність орієнтовною площею 0,10 га для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.171-176).

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом.

Статтями 13, 14 Конституції України встановлено, що земля є об`єктом права власності Українського народу. Від імені українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно з статтею 3 Земельного кодексу України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною 1 статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до пункту 34 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Згідно з частиною 3 статті 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

Відповідно до статті 12 ЗК України, повноваження сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів у галузі земельних відносин, до яких відносяться, зокрема: а) розпорядження землями територіальних громад; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; г) вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; ґ) викуп земельних ділянок для суспільних потреб відповідних територіальних громад сіл, селищ, міст; д) організація землеустрою; є) координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів; є) здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства; ж) обмеження, тимчасова заборона (зупинення) використання земель громадянами і юридичними особами у разі порушення ними вимог земельного законодавства; з) підготовка висновків щодо вилучення (викупу) та надання земельних ділянок відповідно до цього Кодексу; и) встановлення та зміна меж районів у містах з районним поділом; і) інформування населення щодо вилучення (викупу), надання земельних ділянок; ї) внесення пропозицій до районної ради щодо встановлення і зміни меж сіл, селищ, міст; й) вирішення земельних спорів; к) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

До земель житлової та громадської забудови належать земельні ділянки в межах населених пунктів, які використовуються для розміщення житлової забудови, громадських будівель і споруд, інших об`єктів загального користування (стаття 38 Земельного Кодексу України).

Використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм, державних стандартів і норм (стаття 39 ЗК України).

Генеральний план, концепція розвитку міста, селища, проект розміщенння першої черги будівництва затверджуються рішенням сесії селищної, міської ради за наявності всіх необхідних висновків і державних експертиз, проведених згідно з чинним законодавством (п. 5.13 ДБН Б. 1-3-97).

Наразі правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038 -VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 1 Закону № 3038-УІ проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно - планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва; планування території на регіональному рівні - планувальна документація, яка розробляється у розвиток Генеральної схеми планування території України та визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови, використання територій адміністративно-територіальних одиниць та їх окремих частин.

Частиною першою статті 16 Закону № 3038-УІ передбачено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Згідно статті 17 Закону № 303 8-VI генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану.

Послідовність виконання робіт з розроблення генерального плану населеного пункту та документації із землеустрою визначається будівельними нормами, державними стандартами і правилами та завданням на розроблення (внесення змін, оновлення) містобудівної документації, яка складається і затверджується її замовником за погодженням з розробником.

У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

У відповідності до вимог розділу 4 Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 № 290 "Про затвердження Порядку розроблення містобудівної документації", рішення про розроблення генерального плану, плану зонування території, детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, а також внесення змін до цієї містобудівної документації приймає відповідна сільська, селищна, міська рада. Рішення про розроблення детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, або внесення змін до нього приймає відповідна районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації. Замовником розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні або внесення змін до неї є: при розробленні генерального плану населеного пункту, плану зонування території, а також детального плану території, яка розташована в межах населеного пункту, - виконавчий орган сільської, селищної, міської ради, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації; при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

Відповідно до частини 5 статті 17 Закону № 3038-УІ виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації є замовниками, організовують розроблення, внесення змін та подання генерального плану населеного пункту на розгляд відповідної сільської, селищної, міської ради.

Рішення про розроблення генерального плану приймає відповідна сільська, селищна, міська рада (частина 6 статті 17 Закону № 3038-УІ).

Виконавчі органи сільських, селищних і міських рад, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації в установлений строк:

- подають пропозиції до проекту відповідного місцевого бюджету на наступний рік або про внесення змін до бюджету на поточний рік щодо потреби у розробленні містобудівної документації;

- визначають в установленому законодавством порядку розробника генерального плану населеного пункту, встановлюють строки розроблення та джерела його фінансування;

- звертаються до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення), центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (для міст Києва та Севастополя) щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту;

- повідомляють через місцеві засоби масової інформації про початок розроблення генерального плану населеного пункту та визначають порядок і строк внесення пропозицій до нього фізичними та юридичними особами;

- забезпечують попередній розгляд матеріалів щодо розроблення генерального плану населеного пункту архітектурно-містобудівними радами відповідного рівня;

- узгоджують проект генерального плану населеного пункту з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, з метою врегулювання питань планування територій у приміських зонах;

- забезпечують здійснення стратегічної екологічної оцінки (частина 7 статті 17 Закону № 3038-УІ).

Частиною 8 статті 17 Закону № 3038-УІ передбачено, що строк дії генерального плану населеного пункту не обмежується.

Зміни до генерального плану населеного пункту можуть вноситися не частіше, ніж один раз на п`ять років.

Такі зміни вносяться органом місцевого самоврядування, який затверджував генеральний план населеного пункту. Питання про дострокове внесення змін до генерального плану населеного пункту може порушуватися за результатами містобудівного моніторингу перед відповідною сільською, селищною, міською радою відповідною місцевою державною адміністрацією.

У разі виникнення державної необхідності рішення щодо доцільності внесення змін до генерального плану населеного пункту приймається Кабінетом Міністрів України (частина 9 статті 17 Закону № 3038-УІ).

Згідно з вимогами частини 10 статті 17 вищезазначеного Закону генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами на чергових сесіях протягом трьох місяців з дня їх подання.

Матеріали генерального плану населеного пункту не можуть містити інформацію з обмеженим доступом та бути обмеженими в доступі. Загальна доступність матеріалів генерального плану населеного пункту забезпечується відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення на веб-сайті органу місцевого самоврядування, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, у місцевих періодичних друкованих засобах масової інформації, у загальнодоступному місці у приміщенні органу місцевого самоврядування (частина 11 статті 17 Закону № 3038-УІ).

Частиною 12 статті 17 Закону № 3038-УІ передбачено, що експертизі містобудівної документації на місцевому рівні підлягають виключно генеральні плани міст.

Порядок проведення експертизи визначається Кабінетом Міністрів України.

Частинами 1-4 статті 21 Закону № 303 8-VI передбачено, що громадським слуханням підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадських слухань щодо проектів такої документації забороняється.

Сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи зобов`язані забезпечити:

- оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними та екологічними наслідками;

- оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні та доступ до цієї інформації громадськості;

- реєстрацію, розгляд та узагальнення пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні (у разі її утворення);

- узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

- оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення проектів генеральних планів, планів зонування територій, детальних планів територій здійснюється не пізніш як у місячний строк з дня їх надходження до відповідного органу місцевого самоврядування.

Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні затверджений постановою Кабінету Міністрів України 25 травня 2011 року № 555.

Порядок проведення експертизи містобудівної документації затверджено постановою Кабінету Міністрів України 25 травня 2011 року № 548.

Згідно з частиною 3 статті 152 Земельного Кодексу України, захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється шляхом: а) визнання прав; б) відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; в) визнання угоди недійсною; г) визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; ґ) відшкодування заподіяних збитків; д) застосування інших, передбачених законом, способів (частина 3 статті 152 ЗК України).

Згідно з вимогами частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), а також з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Суд констатує, що Генеральний план міста Берегово та рішення про його затвердження від 12.10.2007 року є чинними, а тому підстава позивачки, на яку вона посилається з приводу незаконності рішення № 1206 від 06.09.2018 року, є необгрунтованою.

З огляду на відповідність рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06 вересня 2018 року № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" вимогам законності, то з врахуванням досліджених судом письмових доказів, які є допустимими та належними, та на підставі них встановлених обставин, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення прийняте з додержанням вимог вищенаведених нормативних актів, що регулюють дане питання.

Згідно статей 9, 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а згідно статті 90 цього КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно частин 1 та 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд приходить до висновку, що суб`єкт владних повноважень, який заперечує проти позову, довів правомірність оскаржуваного рішення, а тому з урахуванням встановлених у справі обставин, позов не підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 242-246 КАС України, суд,-

В И Р І Ш И В:

1. В позові ОСОБА_1 до Берегівська міська рада Закарпатської області про визнання протиправним та скасування рішення Берегівської міської ради Закарпатської області від 06 вересня 2018 року № 1206 "Про затвердження містобудівної документації "внесення змін до генерального плану міста Берегове Закарпатської області" - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Закарпатський окружний адмінсуд до Восьмого апеляційного адмінсуду.

СуддяЗ.Б. Плеханова

Повний текст рішення виготовлено та підписано 08 серпня 2019 року.