Справа № 2а-11449/11/2670
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 серпня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Сорочка Є.О.,

суддів Безименної Н.В.,

Літвіної Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, треті особи: Приватне підприємство «Ерідан», Гаражно-будівельний кооператив «Авіатор» про визнання дій протиправними та зобов`язання надати відповідь на звернення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просив:

- визнати протиправними і нечинними та скасування рішення відповідача щодо Приватного підприємства «Ерідан» про: 1.1. видачу дозволу №0234-Шв від 21.04.2008 на виконання будівельних робіт з будівництва офісного центру з пунктом технічного обслуговування автомобілів на АДРЕСА_1 з терміном дії дозволу до 18.02.2009; 1.2. прийняття 10.06.2011 в експлуатацію закінчений будівництвом об`єкт «Офісний центр з ПТО автомобілів`на АДРЕСА_1 та видачу сертифіката відповідності КВ 5;

- зобов`язати відповідача вжити законодавчі заходи для спонукання Приватне підприємство «Ерідан» знести закінчений будівництвом об`єкт «Офісний центр з ПТО автомобілів» на АДРЕСА_1, а у випадку відмови - звернутися по цьому питанню з позовом до суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2012 року адміністративний позов в частині позовних вимог про визнання протиправним і нечинним та скасування рішення відповідача щодо Приватного підприємства «Ерідан» про видачу дозволу №0234-Шв від 21.04.2008 на виконання будівельних робіт з будівництва офісного центру з пунктом технічного обслуговування автомобілів на АДРЕСА_1 з терміном дії дозволу до 18.02.2009 залишено без розгляду. Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2012 року у задоволенні позову відмовлено частково.

Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2012 року ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 26 березня 2012 року та постанову Окружного адміністративного суду м. Києва від 26 березня 2012 року залишено без змін.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 02 липня 2013 року постанову та ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 26 березня 2012 року та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 13 червня 2012 року скасовано, а справу направлено на новий судовий розгляд до суду першої інстанції.

Постановою Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 жовтня 2013 року, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2014 року відмовлено повністю у задоволенні позову ОСОБА_1

Позивачем 04 травня 2016 року до Окружного адміністративного суду м. Києва подано заяву про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 березня 2012 року, якою було залишено позовну заяву без розгляду в частині позовних вимог.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 27 вересня 2017 року у задоволенні заяви відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, провадження за якою було відкрито ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 07 листопада 2017 року.

У зв`язку із припиненням здійснення правосуддя Київським апеляційним адміністративним судом, справу передано до Шостого апеляційного адміністративного суду, яким 23.10.2018 справу прийнято до провадження про що постановлено відповідну ухвалу.

Розгляд апеляційної скарги неодноразово відкладався.

У судовому засіданні 23 липня 2019 позивачем у черговий раз подано заяву про недовіру та відвід суддів, яку ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року залишено без розгляду у зв`язку із визнанням її подання зловживанням процесуальними правами.

У цьому ж судовому засіданні, позивачу у відповідності до частини першої статті 146 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) було оголошено попередження та наголошено, що у разі продовження перешкоджанню проведення судового засідання, його буде видалено із залу судового засідання.

Оскільки після отримання попередження позивач продовжував порушувати порядок під час судового засідання, перешкоджати його проведенню, виявляти явну неповагу до суду, його, у відповідності до частини першої статті 146 КАС, було видалено судом із залу судового засідання в порядку застосування заходів процесуального примусу.

В подальшому, враховуючи видалення позивача, оскільки інші учасники справи в судове засідання не з`явились, суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження відповідно до пункту 2 частини першої статті 311 КАС.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 липня 2019 року, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня 2017 року - без змін.

Позивач 02.08.2019 подав до суду апеляційної інстанції зауваження, на протокол судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2019.

Розглянувши зауваження, колегія суддів звертає увагу на таке.

За змістом частини першої статті 231 КАС учасники справи мають право ознайомитися із технічним записом і протоколом судового засідання та протягом п`яти днів з дня проголошення рішення у справі подати до суду письмові зауваження щодо їх неповноти або неправильності.

У разі пропущення строку подання зауважень і відсутності підстав для його поновлення головуючий залишає їх без розгляду (частина четверта статті 231 КАС).

У поданому зауваженні позивач, окрім іншого, просив визнати поважним пропуск та поновити строк подання цих зауважень.

Відповідно до частин першої, третьої та четвертої статті 121 КАС суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк <>.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Враховуючи викладене, оскільки із протоколом судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23.07.2019 позивач ознайомився 29.07.2019, то колегія суддів визнає причини пропуску строку поважними та вважає за необхідне його поновити.

Щодо суті наведених позивачем зауважень.

Відповідно до частин першої, третьої статті 230 КАС у судовому засіданні секретар забезпечує ведення протоколу судового засідання.

Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи.

Згідно частини другої згаданої статті, у протоколі судового засідання зазначаються такі відомості: 1) рік, місяць, число і місце судового засідання; 2) найменування адміністративного суду, який розглядає справу, прізвище та ініціали судді (суддів), секретаря судового засідання; 3) справа, що розглядається, ім`я (найменування) сторін та інших учасників справи; 4) порядковий номер вчинення процесуальної дії; 5) назва процесуальної дії; 6) час вчинення процесуальної дії; 7) ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати; 8) інші відомості, встановлені цим Кодексом.

У поданих зауваженнях позивач вказує, що згідно протоколу:

1. Справу розглянула одноособово суддя Безименна Н.В., а судді Сорочко Є.О. і Літвіна Н.М. лише брали в ній участь. Такий висновок позивач зробив із того, що після слів «у складі: суддя Безименна Н.В.» йшли слова «за участю (найменування сторін та інших осіб, що беруть участь у справі):» після яких зазначено «головуючий суддя Сорочко Є.О., суддя Літвіна Н.М.».

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» справи в судах розглядаються суддею одноособово, а у випадках, визначених процесуальним законом, - колегією суддів, а також за участю присяжних.

Згідно пункту 4 статті 4 КАС суд - суддя адміністративного суду, який розглядає і вирішує адміністративну справу одноособово, колегія суддів, інший визначений цим Кодексом склад адміністративного суду.

Перегляд судових рішень в адміністративних справах в апеляційному порядку здійснюється колегією у складі трьох суддів (частина третя стаття 33 КАС).

Відповідно статті 42, частини першої статті 61 КАС учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Учасниками судового процесу, крім учасників справи та їх представників, є помічник судді, секретар судового засідання, судовий розпорядник, свідок, експерт, експерт з питань права, перекладач, спеціаліст.

Враховуючи викладене, у світлі вказаних позивачем обставин, колегія суддів констатує, що порядок викладу слів (словосполучень) у протоколі судового засідання від 23.07.2019 жодним чином не свідчить про те, що судді Сорочко Є.О. та Літвіна Н.М. мали статус учасника справи, а саму справу вирішено суддею Безименною Н.В. одноособово. Зміст протоколу цілком дає змогу встановити як склад колегії суддів, якою розглядалася справа, а також і учасників процесу, що були присутні у судовому засіданні (позивач та секретар судового засідання).

2. У вступній частині протоколу вказано « Шостий апеляційний адміністративний суд … розглянув у відкритому судовому засіданні …». Позивач вважає дане твердження помилковим, оскільки, на його думку розгляд апеляційної скарги не відбувся.

Проте, суд апеляційної інстанції наголошує, що у судовому засіданні 23.07.2019 судом здійснювався розгляд саме апеляційної скарги позивача на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27 вересня 2017 року, у ході якого судом також вирішувалися і окремі процесуальні питання (було розглянуто заяву про відвід, застосовані до позивача заходи процесуального примусу тощо).

У свою чергу протокол судового засідання не містить посилання на процесуальну дію щодо прийняття судом рішення за результатами розгляду апеляційної скарги у відкритому судовому засіданні, а саме лише посилання у вступній частині протоколу на здійснення судом такого розгляду не є обставиною, що свідчить про невідповідність, неточність чи незрозумілість протоколу.

3. У пункті 12 протоколу вказано «Судові дебати закінчено / Видалення суддів на нарадчої кімнати». Позивач вважає, що судових дебатів не відбувалося, а також звертає увагу на те, що у цьому пункті має бути вказано «до нарадчої кімнати», а не «на нарадчої кімнати».

Відповідно до частини першої статті 204 КАС головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин у підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Згідно частини першої статті 225 КАС у судових дебатах виступають з промовами (заключним словом) учасники справи. У цих промовах можна посилатися лише на обставини і докази, які досліджені в судовому засіданні.

Згідно частини першої статті 227 КАС після судових дебатів суд виходить до нарадчої кімнати (приміщення, спеціально призначеного для ухвалення судових рішень) для ухвалення рішення у справі.

Таким чином, перед видаленням суду до нарадчої кімнати, учасники справи виступають з промовами та після заслуховування їх думки, суд, для прийняття відповідного рішення (у тому числі за результатами вирішення процесуального питання), видаляється до нарадчої кімнати.

Так, заслухавши думку позивача щодо його заяви про відвід, який, окрім іншого, вказав, що підтримує заяву з викладених у ній обставин, суд оголосив про видалення до нарадчої кімнати. Тому, зазначення у пункті 12 протоколу щодо закінчення судових дебатів та видалення суду до нарадчої кімнати, колегія суддів вважає правильним.

Водночас допущення у пункті 12 протоколу технічної помилки «на нарадчої кімнати» замість «до нарадчої кімнати» не викликає незрозумілості протоколу та не свідчить про внесення у нього неправдивої інформації.

4. У пункті 15 протоколу вказано «головуючий суддя: Сорочко Є.О. Оголошення ухвали (скороченої), роз`яснення порядку оскарження, закриття судового засідання». Позивач вважає, що наведений пункт суперечить пункту 17 «головуючий суддя: Сорочко Є.О. Роз`яснення прав у судовому засіданні».

Дійсно, у пункті 15 протоколу помилково вказано про закриття судового засідання, оскільки після проголошення скороченої ували, суд не закривав судове засідання, а розгляд апеляційної скарги продовжився. З огляду на це, зауваження позивача в цій частині приймаються судом.

Щодо пункту 15 протоколу позивач у зауваженнях також вказав, що він має містити зміст проголошеної скороченої ухвали. Проте, колегія суддів звертає увагу, що норми КАС, зокрема частина друга статті 230 КАС, не вимагають зазначення у протоколі судового засідання змісту проголошених судом після виходу із нарадчої кімнати ухвал.

5. У пункті 17 протоколу вказано «головуючий суддя: Сорочко Є.О. Роз`яснення прав у судовому засіданні». Позивач вважає, головуючий суддя не роз`яснював йому права, а оголосив їх та відразу перейшов до розгляду справи по суті.

Відповідно до частини першої статті 202 КАС головуючий з`ясовує обізнаність учасників справи з їхніми правами та обов`язками та роз`яснює їх у разі необхідності.

На виконання вказаної норми, у судовому засіданні головуючим суддею були роз`яснені позивачу його права та обов`язки, про що і зазначено у пункті 17 протоколу. При цьому, після такого роз`яснення головуючим не оголошувався перехід до розгляду справи по суті.

6. Позивач у поданих запереченнях також виразив свою незгоду із рештою пунктів протоколу (18-40), вказавши, зокрема, що невірним є зазначення надання «пояснення» на «запитання» позивача.

Згідно вимог КАС, як зазначалося, у протоколі судового засідання вказується, окрім іншого, назва процесуальної дії, ухвали суду, постановлені в судовому засіданні, не виходячи до нарадчої кімнати.

Так, у судовому засіданні 23.07.2019 після роз`яснення головуючим прав та обов`язків позивача, останній вступив у дискусію із головуючим суддею, виявляючи при цьому явну неповагу до суду. Відображення у протоколі судового засідання такої дискусії позивача як «запитань» та «пояснень» колегія суддів вважає правильним. При цьому, у протоколі було вірно відображено оголошення позивачу попередження та видалення його із залу судового засідання.

Таким чином, зауваження позивача на протокол судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року є прийнятними лише в частині помилкового зазначення у пункті 15 про закриття судового засідання.

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до частин другої, третьої статті 231 КАС головуючий розглядає зауваження щодо технічного запису і протоколу судового засідання не пізніше п`яти днів з дня їх подання в порядку письмового провадження. Розглянувши зауваження, суд постановляє ухвалу, якою враховує зауваження або мотивовано відхиляє їх.

Суд апеляційної інстанції також додатково наголошує на тому, що до позивача вже неодноразово застосовуватися заходи процесуального примусу (зокрема попередження та видалення із залу судового засідання), його дії неодноразово визнавалися процесуальними правами (зокрема дії щодо подання відводу), не зважаючи на це, позивач продовжує виявляти неповагу до суду, про що свідчать його вислови у поданих зауваженнях.

З огляду на це, колегія суддів вкотре наголошує позивачу, що відповідно до частини першої статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Керуючись статтями 4, 34, 230 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк подання зауважень на протокол судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року.

Врахувати зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року в частині щодо помилкового зазначення у пункті 15 про закриття судового засідання.

В іншій частині зауваження ОСОБА_1 на протокол судового засідання Шостого апеляційного адміністративного суду від 23 липня 2019 року відхилити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з проголошення та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач Є.О. Сорочко

Суддя Н.В. Безименна

Суддя Н.М. Літвіна