Справа № 200/9118/19-а
Суддя: Буряк І.В.
Дата ухвалення: 2019-08-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення клопотання без розгляду

08 серпня 2019 р. Справа №200/9118/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Буряк І.В. розглянувши, до моменту відкриття провадження у справі, у порядку письмового провадження клопотання «Про забезпечення позову» ОСОБА_1 , викладене у пункті другому прохальної частини позову б/н від 06.08.2019 року ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції України про незаконним та скасування наказу про звільнення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до Державної екологічної інспекції України, відповідно до тексту позовної заяви (з урахуванням уточненої заяви) позивач просить суд: визнати незаконним та скасувати наказ Державної екологічної інспекції України №216-0 від 20.06.2019 Про звільнення ОСОБА_1 ; призупинити дію наказу №216-0 від 20.06.2019 року Державної екологічної безпеки до закінчення розгляду справи; поновити ОСОБА_1 на посаді начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Донецького області; стягнути з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу починаючи з 20.06.2019 року по день поновлення на посаді; рішення в частині поновлення на роботі і виплаті середнього заробітку за один місяць піддати негайному виконанню.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що наказом Державної екологічної інспекції України від 20.06.2019 №216-о позивача було звільнено з посади начальника Державної екологічної інспекції у Донецькій області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Донецької області у зв`язку з отриманням двох підряд негативних оцінок, за результатами оцінювання службової діяльності. В день звільнення позивачу було видано лист тимчасової непрацездатності від 20червня 2019 року, до теперішнього часу позивач продовжує перебував а і и на лікарняному. у зв`язку з чим не може додати копію лікарняного листа як доказ. Розірвання трудового договору з ініціативи власника або уповноваженого ним органу не може бути визнано обґрунтованими, якщо в день звільнення працівнику видано лікарняний листок (довідку в установлених законом випадках) про його тимчасову непрацездатність (п.17 Постанови Пленуму). Вважаючи видання даного наказу та звільнення позивача незаконним з наступних підстав.

Окрім того, в прохальній частині позову (п. 2), позивачем зазначено про призупинення дії наказу №216-0 від 20.06.2019 року Державної екологічної безпеки до закінчення розгляду справи.

Стаття 5 КАС України передбачає право на звернення до суду та способи судового захисту, а саме:

1. Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

2. Захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд вважає, що в контексті ст. 5 КАС України вказана вимога не є вимогою, що розглядається в порядку позовного провадження та таку слід було б розглядати як складову заяви про забезпечення позову.

Згідно з частиною першою статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Відповідно до частини другої статті 150 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; 2) або очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Водночас вимоги до заяви про забезпечення позову встановлені статтею 152 КАС України.

Так, частиною першою статті 152 КАС України визначено, що заява про забезпечення позову подається в письмовій формі і повинна містити: 1) найменування суду; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності; або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти; 3) предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; 4) захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; 5) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Отже, нормами процесуального законодавства встановлено, що заява про забезпечення позову подається у письмовій формі із зазначенням у ній відповідних реквізитів, предмету позову та обґрунтування вжиття відповідних заходів забезпечення позову, тобто така заява є окремою заявою з процесуальних питань, яка може бути подана в порядку КАС України.

При цьому положеннями статті 160 КАС України, якою встановлені правила оформлення позовної заяви, не передбачено зазначення у ній вимоги про забезпечення позову.

Водночас, в порушення вимог частини першої статті 152 КАС України заява ОСОБА_1 про забезпечення позову не подана окремо від позовної заяви в письмовій формі та не містить усіх визначених даною нормою КАС України реквізитів.

Крім цього, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 4 ст. 152 КАС України, до заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. В матеріалах позовної заяви такі документи відсутні.

Відповідно до частини сьомої статті 154 КАС України суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Аналізуючи вищевикладене, слід дійти висновку про те, що оскільки позивачем не додержано вимог статті 152 КАС України при поданні заяви про забезпечення позову, тому остання підлягає поверненню заявнику без розгляду.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 152, 154 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання «Про забезпечення позову» ОСОБА_1 , викладене у пункті другому прохальної частини позову - повернути Заявнику без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Першого апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Буряк