Справа № 279/739/19
Суддя: Совгира Д. І.
Дата ухвалення: 2019-08-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 279/739/19 Головуючий у 1-й інстанції: Коренюк В.П.

Суддя-доповідач: Совгира Д. І.

07 серпня 2019 року м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Совгири Д. І.

суддів: Залімського І. Г. Сушка О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу поліцейського роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашка Олександра Івановича на рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 червня 2019 року (рішення ухвалено суддею Коренюк В.П. у м. Коростень Житомирської області) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашка Олександра Івановича, третя особа: Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

В лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до поліцейського роти №1 БУПП в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашка Олександра Івановича, в якому просив скасувати постанову серії НК №284320 від 17 січня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.6 ст.121 КУпАП, та накладення стягнення у вигляді штрафу в розмірі 170 гривень.

Мотивуючи позовні вимоги, позивач зазначив про існування суперечностей між обставинами, що зафіксовані в оскаржуваній постанові та дійсними обставинам, що мали місце 17 січня 2019 року о 10:15 годині на 144 кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин. Зокрема, позивач заперечує наявність обгрунтованих підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.6 ст.121 КУпАП та накладення штрафу у розмірі 170,00 грн., оскільки фактично здійснення ним руху з увімкненим ближнім світлом фар та увімкненим освітленням номерного знаку його транспортного засобу давало змогу ідентифікувати всі символи останнього. Крім того, позивач посилається на допущенні працівниками поліції порушення щодо нездійснення замірів відстані, з якої було здійснено огляд його автомобіля.

Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 червня 2019 року позовні вимоги задоволено.

Скасовано постанову серії НК №284320 від 17 січня 2019 року, прийняту поліцейським роти №1 БУПП в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашком Олександром Івановичем, про накладення адміністративного стягнення стосовно ОСОБА_1 за ч. 6 ст.121 КУпАП у виді штрафу в сумі 170 гривень.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.121 ч.6 КУпАП - закрито.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, у якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги мотивує тим, що диск з відеофіксацією події, яка мала місце 17 січня 2019 року о 10:15 годині, містить достатні докази вчиненого позивачем правопорушення, а саме керування автомобілем марки "BMW X5" на 144-му кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин із забрудненим номерним знаком, що не давало змоги розрізнити символи на ньому з 20-ти метрів та є порушенням п.2.9в Правил дорожнього руху.

У відзиві на апеляційну скаргу, який надійшов на адресу суду апеляційної інстанції 29.07.2019 року, позивач заперечує доводи наведені відповідачем в обгрунтування апеляційних вимог, як таких, що не спростовують аргументів позовної заяви. Зокрема, позивач заперечує доцільність дослідження судом першої інстанції наданого відповідачем диску з відеофіксацією події, що мала місце 17.01.2019 року, як такого, що не є достатнім та належним доказом у даній справі, оскільки його виготовлення відбулось після розгляду справи про адміністративне правопорушення. Також, позивач звертає увагу на те, що він особисто з даним відеозаписом ознайомлений не був та будь-яких пояснень з приводу зафіксованих на ньому подій не надавав.

Водночас, позивач просив здійснити розгляд справи без його участі.

Відповідач та уповноважений представник третьої особи в судове засідання не з`явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомленні належним чином, що в розрізі приписів ч. 2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено з матеріалів справи, згідно з постановою серії НК №284320 від 17 січня 2019 року, прийнятою поліцейським роти №1 БУПП в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашком О.І., позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст.121 КУпАП.

Зокрема, в постанові зазначено, що 17 січня 2019 року о 10.15 годині, ОСОБА_1 керував автомобілем марки "BMW X5" номерний знак НОМЕР_1 на 144 кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин із забрудненим номерним знаком транспортного засобу, що не давало змоги розрізнити символи на ньому з 20-ти метрів та є порушенням п.2.9в Правил дорожнього руху.

Позивач, не погоджуючись з діями відповідача та вважаючи винесену постанову незаконною, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не надано належних та допустимих доказів вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого частиною шостою статті 121 КУпАП, а тому притягнення його до відповідальності є необґрунтованим та протиправним.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції та надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України закріплений обов`язок органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Статтею 245 КУпАП встановлено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

Пунктом 11 частини першої статті 23 Закону України від 02 липня 2015 року №580-VIII "Про Національну поліцію" (далі - Закон №580-VIII) визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань регулює дорожній рух та здійснює контроль за дотриманням Правил дорожнього руху його учасниками та за правомірністю експлуатації транспортних засобів.

Порядок дорожнього руху на території України, відповідно до Закону України "Про дорожній рух" від 30 червня 1993 року № 3353, встановлюють Правила дорожнього руху, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (із змінами та доповненнями, далі - ПДР України).

Пунктами 1.3 та 1.9. ПДР України встановлено, що учасники дорожнього руху зобов`язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими. Особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.

Відповідно до підпункту 2.9.(в) ПДР України, водієві забороняється керувати транспортним засобом, не зареєстрованим в уповноваженому органі МВС, або таким, що не пройшов відомчу реєстрацію в разі, якщо законом встановлена обов`язковість її проведення, а також без номерного знака або з номерним знаком, що не належить цьому засобу; не відповідає вимогам стандартів; закріплений не в установленому для цього місці; закритий іншими предметами чи забруднений, що не дає змоги чітко визначити символи номерного знака з відстані 20 м; неосвітлений (у темну пору доби або в умовах недостатньої видимості) чи перевернутий.

Частиною шостою статті 121 КУпАП передбачено, що керування водієм транспортним засобом, не зареєстрованим або не перереєстрованим в установленому порядку, його експлуатація без номерного знака або з номерним знаком, що не належить цьому засобу чи не відповідає вимогам стандартів, або з номерним знаком, закріпленим у не встановленому для цього місці, закритим іншими предметами, у тому числі з нанесенням покриття або застосуванням матеріалів, що перешкоджають чи ускладнюють його ідентифікацію, чи забрудненим, що не дозволяє чітко визначити символи номерного знака з відстані двадцяти метрів, перевернутим чи неосвітленим, - тягне за собою накладення штрафу в розмірі десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з статтею 31 Закону № 580-VIII, поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; зупинення транспортного засобу; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Статтею 40 Закону № 580-VIII встановлено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою:

1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб;

2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Колегія суддів, перевіривши долучений до матеріалів справи диск відеозапису події, що мала місце 17 січня 2019 року о 10.15 годині на 144 кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин за участі позивача та відповідача, виявила, що на відеофайлі чітко зафіксований факт вчиненого позивачем правопорушення, а саме керування автомобілем марки "BMW X5" із забрудненим номерним знаком транспортного засобу, що не давало змоги розрізнити символи на ньому.

В даному випадку, судовою колегією не виявлено обставин, які б свідчили про недоведеність факту порушення позивачем за ч.6 ст.121 КУпАП.

Крім того, із оглянутого запису вбачається, що після зупинки транспортного засобу позивача інспектор поліції представився, роз`яснив причину зупинки, зазначив, що позивач порушив ПДР, роз`яснив права, передбачені ст.268 КУпАП, та запропонував надати письмові пояснення чи заперечення з приводу вчиненого порушення.

Позивач відповідно до ст.268 КУпАП мав можливість ознайомитись на місці з усіма наявними матеріалами справи, надати пояснення, докази, заявити клопотання та отримати правову допомогу, що останнім здійснено не було, оскільки не представлено належних доказів в обгрунтування реалізації ним прав, закріплених ст.268 КУпАП.

Відповідно до ст.268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Із відеозапису вбачається, що позивач був присутній на місці складання постанови, був повідомлений про її складання, під час спілкування ним висловлювались свої заперечення та доводи по суті вчиненого правопорушення, тобто ОСОБА_1 наданими йому статтею 286 КУпАП правами користувався.

Згідно зі ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст.258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

Протоколи не складаються і в інших випадках, коли відповідно до закону штраф накладається і стягується, а попередження оформлюється на місці вчинення правопорушення.

У випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 Кодексу щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

У матеріалах справи наявні докази вчинення позивачем адміністративного правопорушення, що підтверджується наданим відповідачем відеозаписом, яким підтверджено вчинення позивачем порушення передбаченого ч.6 ст.121 КУпАП.

Тобто, спірна постанова по справі про адміністративне правопорушення, винесена поліцейським роти №1 БУПП в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашко Олександром Івановичем за наявності відповідних підстав та законно.

Колегія суддів, надаючи оцінку встановленим обставинам справи, враховує той факт, що позивач під час зупинення його працівником поліції 17 січня 2019 року на 144-му кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин, надаючи пояснення в спростування власної вини у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 121 КУпАП зазначив, що забрудненню номерного знаку сприяли погодні умови та стан автодоріг, а особисто ним перед виїздом з с. Сарновичі Коростенецького району було здійснено перевірку справності освітлювальних приладів автомобіля та відсутність будь-якого забруднення на номерному знаку. Разом з тим, в позовній заяві позивач про зовнішні фактори, які сприяли забрудненню номерного знаку його автомобіля не згадав, жодних доказів в підтвердження вказаного в суді першої інстанції не надав. Доводи позивача, які були підтримані і судом першої інстанції базувались виключно на відсутності у відповідача доказів вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого ч. 6 ст. 121 КУпАП.

Судова колегія відзначає помилковість та передчасність вказаних висновків суду першої інстанції, оскільки відповідачем на переконання суду апеляційної інстанції, надано достатні докази в підтвердження факту вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст.121 КУпАП, які міськрайонним судом дослідженні не були.

В даному випадку, колегія суддів критично ставиться до висновків суду першої інстанції щодо відсутності у матеріалах справи диску з відеозаписом, наданого відповідачем на підтвердження доказів вини позивача у вчиненні адміністративного правопорушення, оскільки такі доводи повністю спростовуються матеріалами справи, а саме клопотанням відповідача від 07.05.2019 року, яким останній висловлюючи власні заперечення стосовно позовних вимог позивача, долучив до матеріалів справи диск з відеофіксацією події, що мала місце 17 січня 2019 року на 144-му кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин за участі позивача та відповідача (а.с. 19-21).

Також, суд апеляційної інстанції вбачає за необхідне відмітити про власне критичне ставлення до заперечень позивача, наведених у відзиві на апеляційну скаргу, як таких, що також спростовуються інформацією, що розміщена на диску з відеофіксацією події, що мала місце 17 січня 2019 року на 144-му кілометрі автодороги Київ-Ковель-Ягодин за участі позивача та відповідача. Зокрема, колегія суддів в ході огляду вказаного відеозапису встановила факт роз`яснення позивачу працівником поліції всього обсягу його прав, якими останній наділений як учасник спірних правовідносин, в тому рахунку і прав щодо ознайомлення з матеріалами справи та їх огляду, надання пояснень та заперечень.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу поліцейського роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашка Олександра Івановича задовольнити повністю.

Рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 04 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до поліцейського роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції Івашка Олександра Івановича про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення скасувати.

Прийняти нову постанову.

В задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі 07 серпня 2019 року.

Головуючий Совгира Д. І.

Судді Залімський І. Г. Сушко О.О.