Справа № 160/6946/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

25 липня 2019 року Справа № 160/6946/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., розглянувши заяви ОСОБА_1 про виправлення помилки в позовній заяві та про залучення у справі другого відповідача в адміністративній справі за позовом ОСОБА_2 до Дніпровського районного відділу управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

23.07.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Дніпровського районного відділу управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області визнання протиправною відмову та зобов`язання вчинити певні дії.

24.07.2019 через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду, Великою Любов`ю ОСОБА_3 подані заяви про виправлення помилки в шапці позовної заяви, а саме: в ім`ї позивача, зазначивши замість « ОСОБА_2 » на вірне « ОСОБА_4 » за вх. №41007 та про залучення в якості другого відповідача Головне управління Державної міграційної служби України в Дніпропетровській області за вх. №41011.

Статтею 167 КАС України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Так, частиною 1 вказаної статті визначено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Частиною 6 статті 7 КАС України передбачено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Згідно з частиною 1 та 3 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси. До суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

Частиною 1 та 2 статті 46 КАС України визначено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

За приписами частини 2 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Статтею 53 КАС України врегульовані питання участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Так, частиною статті вказаної статті передбачено, що у випадках, встановлених законом, Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи можуть звертатися до адміністративного суду із позовними заявами в інтересах інших осіб і брати участь у цих справах. При цьому Уповноважений Верховної Ради України з прав людини, державні органи, органи місцевого самоврядування повинні надати адміністративному суду документи та інші докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Аналіз наведених норм права дає підстави вважати, що для реалізації права звернення до адміністративного суду в інтересах інших осіб певна особа має бути наділена відповідною адміністративною процесуальною дієздатністю. Крім того, таке право має бути визначено відповідною нормою закону, а також надати до суду докази, які підтверджують наявність визначених законом підстав для звернення до суду в інтересах інших осіб.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.04.2019 року по справі №804/5312/17 (провадження №К/9901/29711/18).

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З тексту зазначених вище заяв суд встановив, що останні подані та підписані - Великою ОСОБА_5 , яка не є учасником справи (стороною або третьою особою).

При цьому, в порушення наведених норм доказів на підтвердження права на представництва позивача ОСОБА_1 до суду не надано.

Частиною 2 статті 167 КАС України встановлено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що заявником виступає особа, яка не є стороною по справі та не наділена повноваженнями представляти інтереси позивача, суд приходить до висновку, що подані заяви є очевидно безпідставними та необґрунтованими.

З огляду на викладене, суд зазначає про наявність підстав для повернення заяв про виправлення помилки в позовній заяві та про залучення у справі другого відповідача ОСОБА_1 без розгляду.

Керуючись статтями 5, 7, 43, 46, 53, 55, 167, 242, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяви ОСОБА_1 про виправлення помилки в позовній заяві та про залучення у справі другого відповідача у справі №160/6949/19 повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали направити позивачеві до відома. Незазначення заявником в заявах власної адреси унеможливлює направлення копії ухвали разом з матеріалами заяв заявникові.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно