Справа № 360/2976/19
Суддя: Т.І. Чернявська
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

31 липня 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/2976/19

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Чернявська Т.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області, Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

09 липня 2019 року до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області (далі - І відповідач), Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області (далі - ІІ відповідач), в якій позивач просить:

- визнати дії управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області та Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області щодо відмови у виплаті недоотриманої пенсії померлого ОСОБА_2 його дружині ОСОБА_1 неправомірними;

- зобов`язати управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області виплатити ОСОБА_1 суму пенсії, що належала її чоловіку ОСОБА_2 і залишилась недоотриманою у зв`язку з його смертю, як члену сім`ї померлого пенсіонера, який проживав з ним разом на день смерті;

- зобов`язати управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області розрахувати розмір компенсації недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 відповідно до Закону України від 19 жовтня 2000 року № 2050-ІІІ "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2010 року № 159, за період з квітня 2018 року по січень 2019 року;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Луганській області профінансувати виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю ОСОБА_2 суму пенсії за період з квітня 2018 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 та компенсацію за період з травня 2018 року по 29 січня 2019 року.

Ухвалою суду від 15 липня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області, Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Запропоновано ОСОБА_1 протягом 7-ми (семи) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду позовної заяви, оформленої з дотриманням вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, та її копії для вручення відповідачу (відповідачам) та документа про сплату судового збору у розмірі 1536,80 грн.

26 липня 2019 року через відділ діловодства та обліку звернень громадян (канцелярію) за вхідним реєстраційним № 39528/2019 від представника позивача надійшла відповідь на ухвалу від 24 липня 2019 року, в якій представник позивача зазначила, що позивачем делеговані всі процесуальні права, у тому числі засвідчення копій, представнику позивача. Недоліки, які зазначені в ухвалі про залишення позову без руху, не позбавляють суд можливості вирішити питання щодо відкриття провадження у справі та повідомлення сторін. Також представник позивача надав докази скрутного матеріального стану позивача.

Розглянувши надані позивачем матеріали в сукупності з позовною заявою, суддя дійшов висновку, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 КАС України, у зв`язку з чим суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення недоліків.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру фізична особа має сплатити судовий збір у розмірі 768,40 грн.

Позивачем у позовній заяві заявлено дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме: визнання протиправними дій управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області та зобов`язання управління Пенсійного фонду України в Станично-Луганському районі Луганської області вчинити певні дії; визнання протиправними дій Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області та зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України в Луганській області вчинити певні дії.

Позивачем судовий збір за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру в сумі 1536,80 грн не сплачений.

Ухвалою суду від 15 липня 2019 року суд відмовив ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

На підтвердження скрутного матеріального становища позивача представником позивача надано довідку про доходи від 22 липня 2019 року № 884425 та виписку по картковому рахунку. Нової заяви про відстрочення сплати судового збору позивачем суду не надано.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання заяви про відстрочення сплати судового збору або оригіналу документа про сплату судового збору у 1536,80 грн за наступними реквізитами для сплати судового збору: 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), отримувач коштів - УК у м. Сєвєродон./М.СЄВЄРОД./22030101, рахунок отримувача - 4029, код отримувача - 37944909, банк отримувача - 899998, МФО - 899998, відомча ознака - "84" Окружні адміністративні суди, призначення платежу - *;101;_________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Луганський окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до частини четвертої статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частинами першою, другою статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Письмовими доказами відповідно до частини першої статті 94 КАС України є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

З аналізу статті 94 КАС України вбачається, що засвідчення копій документів на відповідність оригіналам своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення здійснюється учасником справи, у якого такі докази знаходяться.

Відповідно до частини першої статті 42 КАС України учасниками справи є сторони, треті особи.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви позов підписано безпосередньо позивачем, а письмові докази засвідчені представником позивача за довіреністю ОСОБА_3 , яка не є учасником справи, а є представником позивача. Окрім того, оглядом наявної в матеріалах справи нотаріально посвідченої довіреності від 07 травня 2019 року, зареєстрованої за № 373, ОСОБА_1 серед іншого делегувала ОСОБА_3 бути її представником у судах усіх інстанцій, передбачених Законом України «Про судоустрій та статус суддів», з усіма процесуальними правами, які надані законом позивачу, відповідачу, третій особі, та стороні по справі, в тому числі з правом підписання та подання позову, визнання позову, повністю або частково, подання заперечень проти позову, відмови від позову в будь-який час, до закінчення судового розгляду, (в тому числі в судді апеляційної або касаційної інстанції), зміни підстав або предмету позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, відмови від позову, укладання мирової угоди, отримання рішення (ухвали, постанови) суду, подання заяв про встановлення фактів, які мають юридичне значення, бути представником в державних виконавчих службах, з правом пред`явлення виконавчого листа до стягнення, та виконання при цьому усіх процесуальних дій.

Права засвідчення копій документів на відповідність оригіналу позивачем своєму представнику не надано.

Окрім того, суд вважає за необхідне зазначити, що положеннями статей 44, 47 КАС України серед іншого визначені процесуальні права учасників справи. Засвідчення письмових доказів на відповідність оригіналу не входить до зазначеного переліку процесуальних прав.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації "Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Для усунення вказаного недоліку позовної заяви позивачу необхідно надати письмові докази у належним чином засвідчених копіях, а саме з відміткою про засвідчення, яка складається зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису позивача як особи, яка засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії документа.

Окрім того, позивачем до позовної заяви не надано доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а саме: заяви про виплату недоотриманої пенсії зі всіма доданими до неї документами, які підтверджують право позивача на отримання недоотриманої пенсії померлого чоловіка.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що положеннями статті 161 КАС України, встановлено вичерпний, чіткий перелік документів, які мають бути додані до позовної заяви. При звернені з позовом до суду позивач зобов`язаний дотримуватись вказаних вимог, вільне тлумачення та виконання на власний розсуд яких Законом не дозволено. На думку суду формальний підхід до виконання встановлених вимог при зверненні до суду в даному випадку не є надмірним, а навпаки - є необхідним для забезпечення чіткого дотримання процесу.

Необхідно вказати, що справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг відповідно до вимог статті 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Особливістю судового розгляду таких справ є обмежені строки їх розгляду (у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі), а також їх розгляд і вирішення здійснюється без повідомлення учасників справи та без проведення судового засідання. Таким чином, суд у вказаній категорії справ, вирішує спір по суті на основі матеріалів адміністративної справи, документи у якій повинні бути належним чином засвідчені.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Тим не менше, право доступу до суду не може бути обмежено таким чином або у такій мірі, що буде порушена сама його сутність. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

При цьому "надмірний формалізм" може суперечити вимозі забезпечення практичного та ефективного права на доступ до суду. Це зазвичай відбувається у випадку особливо вузького тлумачення процесуальної норми, що перешкоджає розгляду позову заявника по суті, із супутнім ризиком порушення його чи її права на ефективний судовий захист.

Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.

Таким чином, оскільки процесуальний закон встановлює правила щодо оформлення позовних заяв до суду, які позивачем не дотримані, тому твердження останньої про прояв судом надмірного формалізму при перевірці дотримання вимог щодо надання копій документів є безпідставними.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Враховуючи, що позивачем частково усунуто недоліки позовної заяви відповідно до ухвали суду від 15 липня 2019 року суд вважає за необхідне продовжити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви на п`ять календарних днів з дня отримання ухвали про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви на 5 (п`ять) календарних днів з дати отримання даної ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки уточненої позовної заяви шляхом надання суду належним чином засвідчених копій письмових доказів у 2-х примірниках, документу про сплату судового збору в сумі 1536,80 грн.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута позивачу та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Т.І. Чернявська