Справа № 520/3678/19
Суддя: Зінченко А.В.
Дата ухвалення: 2019-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

12 липня 2019 р. № 520/3678/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Зінченко А.В.

при секретарі - Алавердян Е.А.

за участі сторін:

позивача - ОСОБА_1

представника позивача - ОСОБА_2

представника відповідача - Дерев`янка Д.В .

ІІІ - особи - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (пров. Короленка, буд. 19, 2 пов., 3 каб., м. Харків, 61003, ) за участі третьої особи: ОСОБА_4 ( АДРЕСА_2 ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарна комісії адвокатури Харківської області, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати КДКА Харківської області від 22.01.2019 про відмову в порушенні дисциплінарної справи за його скаргою відносно адвоката ОСОБА_4 та зобов`язати дисциплінарну палату КДКА Харківської області відкрити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_4 (свідоцтво №2156, видане 13 жовтня 2017 року Радою адвокатів Харківської області).

В судовому засіданні позивач та представник позивача позов підтримали у повному обсязі, просили його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, в задоволенні позовних вимог просив відмовити.

Третя особа в судовому засіданні проти позову заперечував та просив в задоволенні позовних вимог відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши долучені до матеріалів справи документи, суд встановив наступні обставини.

ОСОБА_1 звернувся до відповідача зі скаргою на порушення адвокатської етики адвокатом ОСОБА_4 з вимогою притягнути останнього до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням від 22.01.2019 року відповідач відмовив у відкритті дисциплінарного провадження відносно вказаного адвоката - ОСОБА_4 - з посиланням на те, що під час перевірки не було встановлено та зібрано доказів, які б підтверджували наявність дисциплінарного проступку в діях адвоката.

Відповідно до статті 33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з ч.1 статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Відповідно до положень п.3 ч.2 ст.34 Закону №5076-VI дисциплінарним проступком адвоката є: порушення вимог несумісності; порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно із ч.ч.1, 2 статті 35 Закону №5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: попередження; зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України. Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з частиною першою статті 36 Закону № 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Статтею 37 Закону № 5076-VI визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до статті 38 Закону № 5076-VI заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Частиною першою статті 39 Закону № 5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Відповідно до частини першої статті 40 Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Відповідно до положень статті 41 Закону №5076-VI за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Суд вказує, що у відповідності до положень ст. ст. 38, 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (в подальшому «Закон») відповідач має здійснити перевірку скарги і за результатами розгляду скарги про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки - вирішити питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Встановлено, що звертаючись до відповідача зі скаргою позивач зазначив, що його та інших патрульних поліцейських правомірно було залучено до проведення виконавчих дій саме до евакуації транспортного засобу LEXUS GX 470, д.н.з. НОМЕР_2 .

На місце проведення евакуації транспортного засобу прибув адвокат Кубай Юрій Миколайович, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №2156, видане 13.10.2017 Радою адвокатів Харківської області), який входить до адвокатського об`єднання «Мороз і партнери» (адреса: 61070, м. Харків, вул. Ак. Проскури, 1).

Адвокат ОСОБА_4 показав посвідчення адвоката, однак, на виконання вимог ст. 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» на підтвердження підстав для здійснення адвокатської діяльності не надав ні договору про надання правової допомоги, ні довіреності, ні ордеру, ні доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

В судовому засіданні знайшло своє підтвердження, що в обґрунтування скарги позивач зазначив про наступні порушення законодавства третьою особою, а саме "Адвокат ОСОБА_4 поцікавився підставами тимчасового затримання вказаного транспортного засобу, на що йому патрульними чітко та під відеофіксацію було повідомлено про наявність виконавчого провадження №55678903 щодо власника транспортного засобу, а також про розшук вказаного автомобіля державним виконавцем.

Не погодившись із евакуацією, адвокат ОСОБА_4, не перевіривши надану йому поліцейськими інформацію, як підставу для евакуації транспортного засобу, прийняв рішення про безпосереднє фізичне недопущення евакуації автомобіля ЬЕХІІ8 СХ 470, д.н.з. НОМЕР_2 , шляхом блокування власним тілом вказаного автомобіля на шляху до вантажної платформи евакуатора.

Для цього ОСОБА_4 , діючи не у спосіб, передбачений ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», де перелічені дозволені види адвокатської діяльності, вирішив діяти шляхом створення перешкоди патрульним поліцейським у вчиненні ними законних дій при виконанні їх повноважень.

На відеозаписі з нагрудного відеореєстратора патрульного вбачається, що адвокат ОСОБА_4 підходить до передньої частини автомобіля LEXUS GX 470, д.н.з. НОМЕР_2 , який знаходиться на проїзній частині, та загороджує собою шлях до вантажної платформи евакуатора.

Так як відповідно до чинного законодавства України автомобіль є джерелом підвищеної небезпеки, то такі дії адвоката ОСОБА_4 створили не тільки перешкоду для виконання патрульними їх обов`язків, а й мали реальні ознаки / створення небезпеки для інших осіб, та були свідомо направлені ним на недопущення правомірної евакуації транспортного засобу під загрозою шантажу заподіяння собі тілесних ушкоджень. Інакше кажучи, адвокат ОСОБА_4 поставив патрульних поліцейських перед вибором: або евакуація транспортного засобу але через нанесення йому тілесних ушкоджень, або відмова патрульних поліцейських від виконань, ними законних дій з автомобілем, який перебував у розшуку за постановою державного виконавця.

Таким чином, скаржник вказує, що адвокат ОСОБА_4, діючи навмисно, явно усвідомлюючи протиправність своєї поведінки, намагаючись не дати виконати патрульним поліцейським їх законні повноваження, вчинив злісну непокору законним вимогам поліцейського, порушив правила адвокатської етики та здійснив неналежне виконання своїх професійних обов`язків."

Суд зазначає, що за приписами ст. 11 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» ОСОБА_4 прийняв присягу адвоката, присягнув дотримуватися принципів верховенства права, законності, незалежності та конфіденційності, правил адвокатської етики, чесно і сумлінно забезпечувати право на захист та надавати правову допомогу відповідно до Конституції України і законів України.

Згідно положень ст. 21 Закону під час здійснення адвокатської діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватися присяги адвоката України та правил адвокатської етики; виконувати інші обов`язки, передбачені законодавством. Адвокату забороняється: використовувати свої права всупереч правам, свободам та законним інтересам клієнта.

Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності з підстав, передбачених цим Законом (ч. 1 ст. 33 Закону).

Підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є, зокрема: порушення присяги адвоката України; порушення правил адвокатської етики; порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

З гідно приписів ч. 4 ст. 6 Правил адвокатської етики (в подальшому «Правила») адвокат не повинен займатися іншою діяльністю, яка ставила б його в будь-яку залежність від інших осіб чи підпорядкувала б його вказівкам або правилам, які можуть увійти в суперечність з нормами чинного законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність і цими Правилами, або можуть іншим чином перешкоджати вільному й незалежному здійсненню ним адвокатської діяльності.

У своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності; Адвокат не може давати клієнту поради, свідомо спрямовані на полегшення скоєння правопорушень, або іншим чином умисно сприяти їх скоєнню його клієнтом або іншими особами; Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам (ч. ч. 1-3 ст. 7 Правил).

Адвокату забороняється приймати доручення, якщо результат, якого бажає клієнт, або засоби його досягнення, на яких клієнт наполягає, є протиправними або якщо доручення клієнта виходить за межі професійних прав і обов`язків адвоката (ч. 1 ст. 19 Правил).

Адвокату категорично забороняється використовувати при виконанні доручення клієнта незаконні та неетичні засоби, зокрема, використовувати засоби, що суперечать чинному законодавству або цим Правилам (ст. 25 Правил).

Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог цих Правил (ч. 1 ст. 43 Правил).

Правила адвокатської етики є обов`язковими для дотримання адвокатськими бюро, адвокатськими об`єднаннями в такий спосіб, що й окремими адвокатами (ч. 1 ст. 58 Правил).

Для адвоката, який є членом адвокатського об`єднання, професійні обов`язки перед клієнтами, що випливають із чинного законодавства, Правил адвокатської етики, договорів про надання правової допомоги, повинні мати домінуюче значення у порівнянні з обов`язками адвоката щодо виконання вказівок керівних органів адвокатського об`єднання, (ст. 60 Правил).

Проте при прийнятті оспорюваного рішення відповідачем не було надано відповідного аналізу усім доказам поданим скаржником, а саме відеозапису обставин події, отже відповідачем не в повному обсязі враховані усі обставини, що мають значення для прийняття даного рішення, в зв`язку з чим прийняте рішення є необґрунтованим.

Таким чином, відмова у відкритті дисциплінарного провадження стосовно адвоката ОСОБА_4 за скаргою позивача порушує право позивача, встановлене законом.

Щодо вимоги позивача зобов`язати дисциплінарну палату КДКА Харківської області відкрити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_4 (свідоцтво №2156, видане 13 жовтня 2017 року Радою адвокатів Харківської області), то суд зазначає наступне.

З системного аналізу положень ст.2 КАС України в кореспонденції з приписами ст.6 Конституції України, якою закріплений принцип розподілу державної влади та ст.8 Конституції України, якою запроваджений принцип верховенства права, слідує, що адміністративному суду при вирішенні адміністративного спору належить перевірити, зокрема, обґрунтованість саме тих висновків, стосовно обставин спірних правовідносин, які покладені суб`єктом владних повноважень в основу спірного рішення. Перевірка судом інших обставин спірних правовідносин виходить за межі предмету доказування в адміністративній справі і має своїм фактичним наслідком перебирання судом на себе функцій суб`єкта владних повноважень, а правовим мотивуванням спірного рішення додатковими фактичними підставами, що не відповідає запровадженому ст. 6 Конституції України принципу розподілу державної влади та запровадженому ст. 8 Конституції України принципу верховенства права. При цьому, суд зауважує, що приписи перелічених норм права встановлюють, що суд не має прав перебирати на себе функції органів державної влади, на які законами України покладені певні обов`язки, надані повноваження та віднесені до виключної компетенції такого суб`єкта.

Отже, суд не може перебирати на себе функцій суб`єкта владних повноважень в реалізації відповідних управлінських функцій і вирішенні питань, віднесених до виключної компетенції такого суб`єкта та зобов`язувати його приймати рішення, які входять до його компетенції.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача відкрити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_4 (свідоцтво №2156, видане 13 жовтня 2017 року Радою адвокатів Харківської області), задоволенню не підлягають.

Між тим, відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України зазначено, що суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, і не може виходити за межі позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог тільки в разі, якщо це необхідно для повного захисту прав, свобод та інтересів сторін чи третіх осіб, про захист яких вони просять.

Судова влада реалізується шляхом здійснення правосуддя у рамках відповідних судових процедур (частина перша статті 124 Конституції України, частина друга статті 1 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"). Суд є конституційно визначеним державним інститутом, який правомочний захищати права і свободи людини і громадянина, завданням якого є здійснення правосуддя, забезпечення права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України (стаття 55, розділ VIII Конституції України, стаття 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів"). Судовий захист вважається найбільш дієвою гарантією відновлення порушених прав і свобод людини і громадянина.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги, що судом визнано протиправним рішення відповідача, а тому суд вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог заявлених позивачем шляхом зобов`язання відповідача повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 16 листопада 2018 року на адвоката ОСОБА_4.

Суд зазначає, що згідно з вимогами ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з ме тою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтер есів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів влад них повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень тау спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім фор мам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, протягом розумного строку.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Таким чином, проаналізувавши наведене, суд вважає за необхідне вказати, що позовні вимоги є частково обґрунтованими, частково підтверджені нормативно та документально, а тому є такими, що підлягають частковому задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6-9, 139, 242- 246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (пров. Короленка, буд. 19, 2 пов., 3 каб.,м. Харків,61003, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати КДКА Харківської області від 22.01.2019 про відмову в порушенні дисциплінарної справи за скаргою ОСОБА_1 відносно адвоката ОСОБА_4.

Зобов`язати дисциплінарну палату КДКА Харківської області повторно розглянути скаргу ОСОБА_1 від 16 листопада 2018 року на адвоката ОСОБА_4.

В іншій частині позовних вимог відмовити.

Стягнути з Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Харківської області (пров. Короленка, буд. 19, 2 пов., 3 каб.,м. Харків,61003, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір в сумі 384 (триста вісімдесят чотири) грн. 20 коп.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі безпосередньо до Харківського апеляційного адміністративного суду апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду у відповідності до ст. 295 цього Кодексу.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Через перебування головуючого на стаціонарному лікуванні рішення у повному обсязі складено 29 липня 2019 року.

Суддя Зінченко А.В.