Справа № 199/1454/19(2-а/199/114/19)
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

01 серпня 2019 року м. Дніпросправа № 199/1454/19(2-а/199/114/19)

Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),
суддів: Головко О.В., Суховарова А.В.,
за участю секретаря судового засідання Троянова А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 травня 2019 року в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Амур-Нижньодніпровського районного військового комісаріату про скасування постанови про адміністративного правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просив скасувати постанову про притягнення до адміністративної відповідальності.

Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 травня 2019 року в задоволенні вимог відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо неправомірності накладення штрафу в розмірі 199 грн. за статтею 210-1 КУпАП.

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції

норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач посилається на те, що на його адресу не надходили повістки про необхідність з`явитися до призовної дільниці.

Також, наголошує, що справи про адміністративне правопорушення розглядаються в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, але він не отримував повідомлення про розгляд справи та й докази направлення на його адресу поштової кореспонденції відсутні.

Проте, судом першої інстанції не надано оцінку вказаним доводам та ухвалено судове рішення з порушенням законодавства.

Відповідач не скористався правом подати відзив на апеляційну скаргу.

Сторони не прибули, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Позивач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Відповідач не повідомив суд про причини неприбуття.

Перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Судом встановлено, що 02 липня 2018 року військовим комісаром ІНФОРМАЦІЯ_1 підполковником ОСОБА_2 винесено постанову № 488 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення передбаченого статтею 210 КУпАП та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 119 грн. (а.с. 6).

Відповідно до вказаної постанови, позивач порушив пункт 8 статті 15 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», не прибув до призовної дільниці ІНФОРМАЦІЯ_1 у встановлені строки згідно норм чинного законодавства.

Також, в оскаржуваній постанові зазначено, що ОСОБА_1 було повідомлено 13.06.2018 про місце і час розгляду справи 18.06.2018 та від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно із частиною 1 статті 210 КУпАП порушення військовозобов`язаними чи призовниками правил військового обліку, неявка їх на виклик до військового комісаріату без поважних причин або несвоєчасне подання в обліковий орган, де вони перебувають на військовому обліку, відомостей про зміну місця проживання, освіти, місця роботи, посади, а також порушення порядку проходження навчальних зборів (занять) у навчальних закладах Товариства сприяння обороні України та професійно-технічних навчальних закладах - тягнуть за собою накладення штрафу від п`яти до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до частини 8 статті 15 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» після набрання чинності Указом Президента України щодо проведення чергового призову: призовники, яким надійшла повістка районного (міського) військового комісаріату на прибуття до призовної дільниці для проходження призовної комісії, зобов`язані прибути в пункт і у строк, зазначені в повістці; у разі якщо за будь-яких обставин повістка не надійшла, громадяни призовного віку зобов`язані з`явитися до призовної дільниці в десятиденний строк з дня початку відповідного чергового призову, визначеного Указом Президента України; призовники, які змінили місце проживання, зобов`язані в семиденний строк прибути до районного (міського) військового комісаріату за новим місцем проживання для взяття на військовий облік; керівники підприємств, установ, організацій і навчальних закладів незалежно від підпорядкування та форм власності на вимогу військових комісаріатів забезпечують своєчасне прибуття громадян призовного віку до призовних дільниць.

Відповідно до Указу Президента України № 33/2018 визначено на 2018 рік такі строки проведення чергових призовів громадян України на строкову військову службу:1) квітень - травень;2) жовтень - листопад.

Призову підлягають придатні за станом здоров`я до військової служби громадяни України у Збройних Силах України та інших військових формувань з метою здобуття практичних навичок і умінь для збройного захисту Вітчизни.

Згідно статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частиною першою статті 268 Кодексу особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржувати постанову у справі.

Колегія суддів зазначає, що розгляд справи про адміністративне правопорушення може відбуватися за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, які підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи або у випадку надходження від неї клопотання про відкладення розгляду.

У наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Притягненню до адміністративної відповідальності особи обов`язково повинна передувати належна та вчинена у відповідності до вимог чинного законодавства поведінка суб`єкта владних повноважень, а також встановлення останнім факту вчинення особою адміністративного правопорушення, відповідальність за вчення якого передбачена чинним законодавством.

Відповідно до доводів позивача, про існування оскаржуваної постанови про притягнення його до адміністративної відповідальності він дізнався 29 січня 2019 року при ознайомленні з матеріалами виконавчого провадження. Стверджує, що на його адресу не надходили повістки про необхідність з`явитися до призовної дільниці, а також, він не отримував повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Оскільки в матеріалах справи відсутні докази надсилання відповідачем та вручення позивачу повістки військового комісаріату на прибуття до призовної дільниці, а також повідомлення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення, ухвалою суду апеляційної інстанції від 23.07.2019 витребувано у відповідача матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , докази надсилання та вручення позивачу повістки військового комісаріату на прибуття до призовної дільниці, а також повідомлення позивача про місце і час розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Проте, станом на час розгляду справи, витребувані судом докази до суду апеляційної інстанції відповідачем не надано та не повідомлено про неможливість їх надання.

Зазначення в оскаржуваній постанові про те, що ОСОБА_1 було повідомлено 13.06.2018 про місце і час розгляду справи 18.06.2018 та від нього не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, не підтверджено жодними належними доказами.

Копія реєстру поштових відправлень, наявний в матеріалах справи, не є доказом належного повідомлення, оскільки не містить відмітки поштового відділення та не є доказом отримання позивачем такого повідомлення.

Крім того, як в оскаржуваній постанові, так і у зазначеному реєстрі поштових відправлень, зазначено про повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, призначеної на 18.06.2018, натомість постанова прийнята відповідачем 02.07.2018.

Отже, судом апеляційної інстанції встановлено, що позивач не був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду адміністративної справи про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 210 КУпАП, що позбавило його можливості користуватися правами, передбаченими ст. 268, 271 КУпАП, зокрема, знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката.

Диспозиція статті 210 КУпАП містить склад адміністративного правопорушення, який передбачає вчинення конкретних дій або бездіяльності із умисною формою вини, зокрема, порушення військовозобов`язаними чи призовниками правил військового обліку, неявка їх на виклик до військового комісаріату без поважних причин.

За правилами статті 280 КУпАП наявність або відсутність вини особи, що притягується до відповідальності встановлюється посадовою особою (органом) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, а також встановлюються інші обставини, передбачені вказаною нормою. Враховуючи диспозицію статті 210 КУпАП доведенню підлягає отримання особою виклику військового комісаріату та відсутність поважних причин неявки на такий виклик.

Натомість відповідачем не доведено наявність таких доказів при прийнятті постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Пунктом 1 частини 1 статті 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до положень статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності адміністративний суд має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи встановлені обставини справи та наведені норми законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, неправомірність постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності та наявність підстав для її скасування із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення .

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Однак, вказаним вимогам рішення суду першої інстанції не відповідає.

Відповідно до частини 1 статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції неповно встановлено обставини, що мають значення для справи, допущено порушення норм процесуального права, що є підставою для скасування рішення суду та ухвалення нового судового рішення.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 317, 321,322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 07 травня 2019 року скасувати із прийняттям нового судового рішення.

Позов задовольнити.

Постанову Амур-Нижньодніпровського районного військового комісаріату № 488 від 02 липня 2018 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за статті 210 КУпАП скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 - закрити.

Постанова набирає законної сили з 01.08.2019 та за приписами частини 3 статті 272 КАС України є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя О.В. Головко

суддя А.В. Суховаров