Справа № 357/5685/19
Суддя: Кошель Б. І.
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 357/5685/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючий - суддя Кошель Б. І. ,

при секретарі - Хрішкова Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №6 м. Біла Церква адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до уповноваженої особи Головного управління ДФС у Київській області Козирєва Павла Генріховича про скасування постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із адміністративним позовом до уповноваженої особи Головного управління ДФС у Київській області Козирєва Павла Генріховича про скасування постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення, мотивуючи тим, що 10.05.2019 року уповноваженою особою ГУ ДФС у Київській області Козирєвим П.Г. винесено постанову про накладення адміністративного стягнення, згідно якої його було визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 165 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510,00 грн. Позивач стверджує, що протокол про адміністративне правопорушення №1509/10-36-50-06 від 26.04.2019 року було складено з порушеннями, а саме адміністративне правопорушення вона не вчиняла, оскільки свій звіт від 19.03.2019 року про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за лютий 2019 року позивачка подала вчасно. Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 просила суд скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 10.05.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу 510,00 грн. за порушення ч.1 ст.165 КУпАП та закрити провадження в адміністративній справі щодо ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 29.05.2019 року у вказаній справі відкрито провадження.

Представник ГУ ДФС у Київській області Чайковський Ю.Ю. подав відзив на позовну заяву, в якому він заперечує проти доводів позивача та зазначає, що оскільки ОСОБА_1 вимоги Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в частині своєчасного подання звіту за лютий 2019 року належним чином не виконано, контролюючим органом було сформовано Рішення № від 23.04.2019 року про застосування штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності на суму 170 грн. Разом з тим, відповідач стверджує, що відповідно до п. 49.5 ст. 49 Податкового кодексу України у разі надсилання податкової декларації поштою, платник податку зобов`язаний здійснити таке відправлення на адресу відповідного контролюючого органу не пізніше ніж за 5 днів до закінчення граничного строку подання податкової декларації. Таким чином, твердження позивача стосовно вчасності подання звіту є необґрунтованим, а ГУ ДФС у Київській області мало всі передбачені законодавством підстави для притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ст. 165-1 КУпАП. Враховуючи викладене, представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не з`явилась, подала заяву про розгляд справи без її участі.

Суд, повно та всебічно з`ясувавши всі обставини, що мають значення для правильного вирішення справи та надавши їм належну правову оцінку, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що 18.01.2007 року ОСОБА_1 отримала свідоцтво №3200/10 про право на заняття адвокатською діяльністю /а.с. 11/.

19.01.2007 року ОСОБА_1 як платника єдиного внеску було взято на облік в органі доходів і зборів, що вбачається з довідки про взяття на облік від 02.09.2014 року №106, виданою начальником відділу обліку платників та обробки податкової звітності Білоцерківської ОДПІ ГУ Міндоходів у Київській області Володько В.О. /а.с. 13/.

23.04.2019 року уповноваженою особою ГУ ДФС у Київській області Чустіль О.П. винесено рішення № про застосування до ОСОБА_1 штрафних санкцій за неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності, передбаченої Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» в сумі 170,00 грн. /а.с.14/

26.04.2019 року посадовою особою ГДРІ відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Білоцерківського управління ГУ ДФС у Київській області Устименко І.В. складено на ОСОБА_1 протокол №1509/10-36-50-06, за змістом якого остання вчинила правопорушення у виді порушення терміну подання звіту про суми перерахованої заробітної плати, грошового забезпечення, допомоги, компенсації застрахованих осіб на суми єдиного внеску на загальнообов`язкове державне страхування за лютий 2019 року, граничний термін подання звіту 20.03.2019 року, фактично подано 27.03.2019 року, чим порушено п.4 ч. 2.6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 07.07.2010 року №2464 ч.1 ст. 165-1 КУпАП. /а.с. 7/.

10.05.2019 року уповноваженою особою ГУ ДФС у Київській області Козирєвим П.Г. розглянуто протокол від 26 квітня 2019 року №1509/10-36-50-06 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення п.4 ч. 2 ст.6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо ОСОБА_1 за наслідками чого останню притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу в сумі 510,00 грн. за порушення ч.1 ст.165 КУпАП. /а.с. 10/.

Надаючи правову оцінку доводам сторін, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави (ч.1 ст.6 КАС України).

Адміністративна справа з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності вирішується місцевими загальними судами як адміністративними судами (ч.1 ст.286 КАС України).

Спеціальним законом, який визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку є Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» (далі Закон №2464-VI).

Єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування (п.2 ч.1 ст.1 Закону №2464-VI).

У ч.1 ст.4 Закону №2464-VI, платниками єдиного внеску є роботодавці: підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами.

За змістом п.п.7,8 Закону №2464-VI, Єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку. Платники, зазначені в абзацах третьому та четвертому пункту 1 частини першої статті 4 цього Закону, які не мають банківського рахунку, сплачують внесок шляхом готівкових розрахунків через банки чи відділення зв`язку. Платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 6 Закону, подавати звітність та сплачувати до органу доходів і зборів за основним місцем обліку платника єдиного внеску у строки, порядку та за формою, встановленими центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, за погодженням з Пенсійним фондом та фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування. У разі надсилання звітності поштою вона вважається поданою в день отримання відділенням поштового зв`язку від платника єдиного внеску поштового відправлення із звітністю.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачка направила звіт на адресу Білоцерківського управління ГУ ДФС у Київській області 19.03.2019 року, про що свідчить відмітка поштового зв`язку №17 /а.с. 20/

Відповідно до ст.2342 КУпАП, органи доходів і зборів розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням порядку приймання готівки для подальшого її переказу (стаття 163-13), порушенням порядку проведення готівкових розрахунків та розрахунків з використанням електронних платіжних засобів за товари (послуги) (стаття 163-15), ухиленням від подання декларації про доходи (стаття 164-1), порушенням законодавства про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (стаття 165-1), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), перешкоджанням уповноваженим особам органів доходів і зборів у проведенні перевірок (стаття 188-23). Від імені органів доходів і зборів розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники органів доходів і зборів та їх заступники, уповноважені ними посадові (службові) особи.

Відповідно до ч.1 ст.165-1 КУпАП, Порушення порядку нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, неподання, несвоєчасне подання, подання не за встановленою формою звітності щодо єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування або подання недостовірних відомостей, що використовуються в Державному реєстрі загальнообов`язкового державного соціального страхування, іншої звітності та відомостей, передбачених законами України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» і «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», порушення встановленого порядку використання та здійснення операцій з коштами Пенсійного фонду України, - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, фізичну особу - підприємця або особу, яка забезпечує себе роботою самостійно, від тридцяти до сорока неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вже зазначалось, 10.05.2019 року уповноваженою особою ГУ ДФС у Київській області Козирєвим П.Г. розглянуто протокол від 26 квітня 2019 року №1509/10-36-50-06 і додані до нього матеріали справи про адміністративне правопорушення п.4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо ОСОБА_1 за наслідками чого вирішено притягнути останню до адміністративної відповідальності у виді штрафу в сумі 510,00 грн. за порушення ч.1 ст.165-1 КУпАП.

Суд не може погодитись з таким висновком уповноваженої особи ГУ ДФС у Київській області Козирєва П.Г. з огляду на наступне.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Адміністративний проступок- це протиправна, винна (умис¬на чи необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на державний чи громадський порядок, суспільну власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного проступку включає: об`єкт, об`єктивну сторону, суб`єкт, суб`єктивну сторону.

В даному випадку, об`єктом адміністративного проступку є сукупність суспільних відносин, що охороняються адміністративним правом у сфері адміністративно - організаційної діяльності. Об`єктивна сторона адміністративного проступку - це сукупність зовнішніх ознак даного проступку, що включає саме протиправне діяння (дію чи бездіяльність), його наслідки, причинний зв`язок між діянням та наслідками, місце, час, обстановку, обставини, спосіб скоєння адміністративного проступку.

Суб`єктом адміністративного проступку є посадова особи - голова правління. Суб`єктивна сторона адміністративного проступку полягає у вині, мотивах та меті, яку ставив перед собою правопорушник.

Як вбачається з матеріалів справи, з боку ОСОБА_1 відсутня об`єктивна сторона адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена у ч.1 ст.165-1 КУпАП. Так, об`єктивна сторона вказаного адміністративного правопорушення повинна включати протиправне діяння (дію чи бездіяльність), його наслідки, причинний зв`язок між діянням та наслідками, спосіб скоєння адміністративного проступку з ОСОБА_1 , чого в даному випадку немає, оскільки остання вчинила всі необхідні дії для сплати ОСОБА_1 за лютий 2019 року. Отже, враховуючи зазначені обставини, у діях позивачки відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На вказані обставини уповноважена особа ГУ ДФС у Київській області Козирєв П.Г. уваги не звернув, всі обставини справи не з`ясував, справу в точній відповідності з законом не вирішив, тому дійшов передчасного висновку про наявність складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст.165-1 КУпАП у діях ОСОБА_1 .

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст.90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

В даному випадку на особливу увагу заслуговує ч.2 ст.77 КАС України, яка регламентує, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Разом із тим, відповідач не надав суду доказів, які могли б спростувати доводи позивачки, а тому, враховуючи встановлені обставини та наведені вимоги закону, постанову уповноваженої особи ГУ ДФС у Київській області від 10.05.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу 510,00 грн. за порушення передбачене ч.1 ст.165-1 КУпАП необхідно скасувати і закрити справу про адміністративне правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 77, 90, 286 КАС України, ст.ст. 165-1, 247 КУпАП, суд -

У Х В А Л И В :

Позов задовольнити.

Скасувати постанову уповноваженої особи ГУ ДФС у Київській області Козирєва П.Г. від 10.05.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу 510,00 грн. за порушення передбачене ч.1 ст.165-1 КУпАП і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня проголошення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Білоцерківський міськрайонний суд.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

СуддяБ. І. Кошель