Справа № 813/3164/18
Суддя: Гуляк Василь Васильович
Дата ухвалення: 2019-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2019 рокуЛьвів№ 857/3557/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії :

головуючого судді: Гуляка В.В.

суддів: Ільчишин Н.В., Коваля Р.Й.

за участі секретаря судового засідання: Омеляновської Л.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 ,

на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року (суддя - Сподарик Н.І., час ухвалення - 14:32, місце ухвалення - м.Львів, дата складання повного тексту - 25.01.2019 року),

в адміністративній справі №813/3164/18 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Гайвановича Назарія Олександровича,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - ОСОБА_2 ,

про визнання протиправним і скасування припису,

встановив:

У липні 2018 року позивач ОСОБА_1 звернувся в суд із адміністративним позовом до відповідачів Департаменту ДАБІ у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області Гайвановича Н.О., в якому просив визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - припис Департаменту ДАБІ у Львівській області від 05.06.2018 року №327/18-пз про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Відповідачі позову не визнали, в суді першої інстанції подали спільний відзив на позов, просили відмовити у задоволенні позовних вимогу повному обсязі.

Третя особа по справі в суді першої інстанції подала письмові пояснення, в яких зазначила, що вважає позовні вимоги безпідставними.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року в задоволені позову відмовлено повністю.

З цим рішенням суду першої інстанції від 15.01.2019 року не погодився позивач ОСОБА_1 та оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає апелянт, що оскаржене рішення суду є незаконним, необгрунтованим, винесене з неповним з`ясуванням усіх обставин справи, з невідповідністю висновків суду обставинам справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, а тому оскаржене рішення суду підлягає скасуванню з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

В обґрунтування апеляційних вимог апелянт зазначає, що зі змісту оскарженого припису видно, що станом на момент перевірки виконано будівельні роботи з перебудови частини квартири АДРЕСА_1 , при цьому відсутні відомості про знесення несучих стін, збільшення площі тощо, що є обов`язковою ознакою проведення реконструкції квартири. Тому, вважає апелянт, що судом першої інстанції необгрунтовано відмовлено позивачу у задоволенні клопотання про проведення судово-будівельної експертизи. Також звертає увагу апелянт на те, що згідно ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. постановою КМ України від 23.05.2011 р. №553, для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Отже, після реєстрації права власності на збудованих об`єкт нерухомості на підставі декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання та виключає можливість віднесення такого об`єкту до самочинного в силу його узаконення. Також зазначає апелянт, що відповідач не надав належних та допустимих доказів, що виконані позивачем будівельні роботи є реконструкцією приміщення. Крім цього, вважає апелянт, що керуючись ст.58 Конституції України, при розгляді даної справи слід застосовувати п.1 постанови КМ України №406 від 07.07.2017 року «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію» до якого увійшли роботи з переобладнання та перепланування житлових будинків та житлових приміщень, а також нежитлових будинків або споруди та приміщень в них, що належать до об`єктів за класами наслідків СС1 (незначні наслідки).

За результатами апеляційного розгляду апелянт просить скасувати оскаржене рішення суду від 15.01.2019 року та винести нове рішення, яким задоволити позовні вимоги у повному обсязі.

Третя особа по справі в суді апеляційної інстанції подала відзив на апеляційну скаргу, просила залишити без змін рішення суду від 15.01.2019 року, відхиливши апеляційну скаргу.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи та їх представників, які з`явились в засідання суду апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи та докази по справі, обговоривши доводи, межі та вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, вважає, що дану апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з врахуванням наступного.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що у період з 24.05.2018 року по 05.06.2018 року посадовими особами Департаменту ДАБІ у Львівській області, відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 24.05.2018 року №327/18-пз, на підставі наказу Держархбудінспекції України від 08.09.2015 року №976 та заяви ОСОБА_2 від 23.04.2018 року вх.№1013/18/9-Т-258 від 25.04.2018 р., проведено позапланову перевірку на об`єкті: реконструкція квартири АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання (а.с. 53, 54 Т.1).

За результатами такої перевірки складено Акт №327/18-ПЗ від 05.06.2018 року, відповідно до якого виявлено порушення ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. постановою КМ України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011р. №466 та п.4.4 ДБН В2.5-20-2001 «Газопостачання», а саме: 1) замовник будівництва ОСОБА_1 на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності м.Стрия і не передана у користування чи приватну власність у житловому будинку АДРЕСА_1 здійснює реконструкцію квартири №1 , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2004 року №3252 (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 30.11.2004 року №5633093) з прибудовою тамбуру розміром 1,34х1,14 м. без затвердженої проектної документації та права на виконання будівельних робіт. Станом на момент проведення перевірки виконано будівельні роботи з перебудови частини квартири (приміщення № № 1 , 2, 3, 8), а саме: влаштовано нові бетонні фундаменти, замінено цегляні стіни на газоблоки, влаштовано з нових дерев`яних конструкцій односкатний дах з підняттям його на більшу висоту - 2,95м., що спричинило загородження віконного отвору з суміжного приміщення, яке належить ОСОБА_2 .. Також газова труба, по якій відбувається газопостачання нежитлових приміщень гр. ОСОБА_2 знаходиться в середині приміщень квартири №1 , чим обмежено доступ до цієї труби, що є порушенням будівельних норм (а.с. 16-33 Т.1).

На підставі вказаного Акту перевірки від 05.06.2018 року головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Львівській області винесено оскаржений по даній справі Припис №327/18-пз від 05.06.2018 р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (а.с. 9 Т.1).

У цьому Приписі №327/18-пз від 05.06.2018 р. заявлено вимогу про усунення протягом одного місяця з дня отримання даного припису, виявлені при перевірці об`єкту будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 » порушення, а саме: ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. постановою КМ України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011р. №466.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову про визнання протиправним та скасування Припису №327/18-пз від 05.06.2018 р., виходячи з наступного.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом першої інстанції вірно враховано, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, відповідно до ч.1 ст.41 цього Закону (в редакції на час виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Порядок (процедуру) здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затв. пост. Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (далі - Порядок №553).

Так, відповідно до пунктів 5, 7 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до пунктів 16-22 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт. Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України. Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням. Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

З матеріалів справи, а саме, з акту перевірки та оскаржуваного припису Департаменту ДАБІ у Львівській області від 05.06.2018 року №327/18-пз, видно, що відповідачем внаслідок проведеної позапланової перевірки було встановлено, що замовник будівництва ОСОБА_1 (позивач) на земельній ділянці, яка перебуває у комунальній власності м.Стрия і не передана у користування чи приватну власність у житловому будинку АДРЕСА_1 здійснює реконструкцію квартири №1 , яка належить йому на підставі договору купівлі-продажу квартири від 12.10.2004 року №3252 з прибудовою тамбуру розміром 1,34х1,14 м. без затвердженої проектної документації та права на виконання будівельних робіт; станом на момент проведення перевірки виконано будівельні роботи з перебудови частини квартири (приміщення № № 1 , 2, 3, 8), а саме: влаштовано нові бетонні фундаменти, замінено цегляні стіни на газоблоки, влаштовано з нових дерев`яних конструкцій односкатний дах з підняттям його на більшу висоту - 2,95м., що спричинило загородження віконного отвору з суміжного приміщення, яке належить ОСОБА_2 ; також, газова труба, по якій відбувається газопостачання нежитлових приміщень гр. ОСОБА_2 знаходиться в середині приміщень квартири №1 , чим обмежено доступ до цієї труби.

Факт виконання позивачем ОСОБА_1 вказаних вище будівельних робіт не заперечено та не спростовано доказами у розглядуваній адміністративній справі.

Так, судом першої інстанції встановлено, підтверджено матеріалами справи, що позивач здійснював реконструкцію та будівельні роботи у квартирі за адресою - АДРЕСА_1 , зокрема перебудову конструкції даху без затвердженої проектної документації (а.с. 52, 95).

Крім цього, згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, на праві власності позивача перебуває квартира - загальна площа 56 кв.м., житлова площа 28,6 кв.м., матеріали стін - цегла, опис - 1 кухня, 2 - житлові кімнати (а.с. 13, 14).

Водночас, договором купівлі-продажу квартири від 12.10.2004 року підтверджується, що позивач придбав кв. АДРЕСА_1 , яка складається із 1 кухні, 2 житлових кімнат площею 28,04 кв.м., загальна площа квартири становила 55,97 кв.м. (а.с.11).

Таким чином, суд першої інстанції вірно зазначив, що наведені обставини свідчать про покращення (збільшення загальної та житлової площі) об`єкта нерухомого майна, що належить позивачу.

Крім цього, судом першої інстанції вірно враховано висновок експертизи ДП «Західний експертно-технічний центр Держпраці» з технічного обстеження приміщення паливної офісних приміщень №10 житлового будинку АДРЕСА_1 №5009.18.46.10.04.41.20/5637 від 02.11.2018 року, яким підтверджено, що реконструкція квартири №1 з прибудовою тамбуру по осі « 2» перешкоджає нормальній і безпечній експлуатації паливної офісу №10. За цим висновком необхідно усунути вказані порушення, які здійснив власник квартири №1 (а.с.140-142).

При цьому, колегія суддів зазначає, що позивачем не було надано суду належних обґрунтувань чи доказів того, що описані вище реконструкційні та будівельні роботи у квартирі не відповідають дійсності чи ставлять під сумнів об`єктивність висновків відповідача Департаменту ДАБІ у Львівській області. Тому, являються безпідставними доводи апелянта (позивача) про необхідність призначення в суді першої інстанції будівельно-технічної експертизи у розглядуваних правовідносинах.

Суд апеляційної інстанції враховує, що відповідно до ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність», будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд (ст.10 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Судом першої інстанції також враховано, що механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затв. постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» (далі - Порядок №466).

Так, згідно п.2 Порядку №466, будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Відповідно до п.5, п.8 Порядку №466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Частиною 2 статті 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва. Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Так, постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року №406 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, до якого входять роботи з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) (п.1 Переліку).

Судом першої інстанції вірно зазначено та враховано, що на даний час в Україні не розроблено нормативно-правові акти по утриманню громадських будівель, які б містили визначення поняття «перепланування», «переобладнання», однак, відповідно до «Правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», затв. наказом Держкомунгоспу України 17.05.2005р. №76, до елементів перепланування житлових приміщень належать: перенесення і розбирання перегородок, перенесення і влаштування дверних прорізів, улаштування і переустаткування тамбурів, прибудова балконів на рівні перших поверхів багатоповерхових будинків.

Також, відповідно до п.4.4 Державних будівельних норм В2.5-20-2001 «Газопостачання» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), місця введення газопроводів в житлові будинки повинні передбачатися в нежилі приміщення, доступні для обслуговування газопроводів. В існуючих житлових будинках, що належать громадянам на правах приватної власності, допускається вводи газопроводів здійснювати в житлові приміщення, де установлені опалювальні прилади, за умови установки додаткових вимикаючих пристрої зовні будинків. Вводи газопроводів в громадські будинки слід передбачати безпосередньо в приміщення, де установлені газові прилади, або в коридори. Розміщення вимикаючих пристроїв на цих газопроводах слід передбачати зовні будинків, в місцях доступних для обслуговування.

Враховуючи наведене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що чинним законодавством України встановлено обов`язок замовника забезпечити наявність дозвільних документів на проведення будівельних робіт, відповідно до Порядку №466, а позивачем у розглядуваній ситуації такого обов`язку не дотримано.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З врахуванням наведених вище норм законодавства та фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що судом першої інстанції при розгляді адміністративної справи всебічно і об`єктивно встановлено обставини справи, оскаржене рішення суду винесене з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому немає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 243 ч.3, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

постановив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 15 січня 2019 року в адміністративній справі №813/3164/18 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області, головного інспектора будівельного нагляду Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Львівській області Гайвановича Назарія Олександровича про визнання протиправним і скасування припису - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її прийняття (проголошення), а у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: В. В. Гуляк
Судді: Н. В. Ільчишин
Р. Й. Коваль
Повний текст постанови складено 29.07.2019 року