Справа № 460/1660/19
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
з питань забезпечення позову
30 липня 2019 року м. Рівне №460/1660/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О., розглянувши в письмовому провадженні заяву позивача з питань забезпечення адміністративного позову по справі за позовом
до Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області
про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання незаконними та скасування розпорядження, рішення,
ОСОБА_1 12.07.2019 звернувся до адміністративного суду з позовом до Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області, за змістом якого просив суд:
визнати протиправними дії та бездіяльність Городищенського сільського голови Рівненського району Рівненської області Павлюка П.А. щодо порушення ст.46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", ст.15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" та статей 2.11, 2.14, 2.15 Регламенту Городищенської сільської ради при виданні розпорядження від 04.07.2019 року № 31;
визнати незаконним та скасувати Розпорядження Городищенського сільського голови Рівненського району Рівненської області Павлюка П.А. № 31 від 04 липня 2019 року "Про скликання позачергової тридцять сьомої сесії сьомого скликання";
визнати незаконним та скасувати Рішення сесії Городищенської сільської ради від 08 липня 2019 року № 1251 "Про добровільне об`єднання територіальних громад".
Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом:
зупинення дії рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області №1251 від 08.07.2019 "Про добровільне об`єднання територіальних громад";
заборони Городищенській сільській раді Рівненського району Рівненської області вчиняти будь-які дії щодо об`єднання територіальних громад сіл Городище та Кругле Городищенської сільської ради з територіальними громадами сіл Шубків, Котів, Гориньград другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв`янка Шубківської сільської ради, сіл Біла Криниця, Антопіль, Глинки Білокриницької сільської ради в Білокриницьку об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у селі Біла Криниця.
В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 повідомив, що рішення Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області №1251 від 08.07.2019 "Про добровільне об`єднання територіальних громад" прийняте з грубими порушеннями вимог Закону України "Про місцеве самоврядування", Закону України "Про доступ до публічної інформації", Регламенту Городищенської сільської ради, а також всупереч волевиявленню громади. Вважає, що незаконні дії відповідача щодо добровільного об`єднання територіальних громад грубо порушують право заявника на свободу вибору, право на вільний вибір місця проживання, право на добровільне приєднання до міста Рівне. Ствердив, що невжиття заходів забезпечення позову може унеможливити виконання рішення суду, а також поновлення порушених прав.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду у складі судді Махаринця Д.Є. від 16.07.2019 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 23.07.2019 о 12:00.
Ухвалою від 16.07.2019 призначено розгляд заяви про забезпечення позову в судовому засіданні на 23.07.2019 о 12:00.
Відповідно до протоколу судового засідання від 23.07.2019 оголошено перерву до 25.07.2019.
Ухвалою від 25.07.2019 задоволено заявлений в судовому засіданні відвід головуючому судді Махаринцю Д.Є.
За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2019 адміністративну справу №460/1660/19 передано для розгляду головуючому судді Дорошенко Н.О.
26.07.2019 відповідач заявив відвід всьому складу суду.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду в складі головуючого судді Дорошенко Н.О. від 26.07.2019 заяву відповідача Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області від 26.07.2019 про відвід складу суду в адміністративній справі №460/1660/19 визнано необґрунтованою.
Провадження у справі №460/1660/19 зупинено до вирішення питання про відвід.
Справу передано відповідальній особі апарату суду для визначення судді з розгляду заяви про відвід у порядку, встановленому ч.1 ст.31 КАС України.
Ухвалою Рівненського окружного адміністративного суду в складі головуючого судді Дудар О.М. від 26.07.2019 у задоволенні заяви Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області від 26.07.2019 про відвід складу суду в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області про визнання дій та бездіяльності протиправними, визнання незаконними та скасування розпорядження, рішення відмовлено.
Матеріали адміністративної справи №460/1660/19 після вирішення питання про відвід складу суду передані для розгляду судді Дорошенко Н.О. відділом документального забезпечення (канцелярією) суду 29.07.2019.
Ухвалою суду від 30.07.2019 поновлено провадження у справі.
Відповідно до ч. 1 ст. 154 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.
Дослідивши заяву про забезпечення позову, з урахуванням наведених позивачем підстав для вжиття таких заходів, та доказів, наданих на підтвердження наведених обставин, суд зазначає таке.
За приписами ч.1 ст. 150 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.
Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:
1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або
2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.
Згідно з ч. 4 ст. 150 КАС України подання позову, а також відкриття провадження в адміністративній справі не зупиняють дію оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень, якщо суд не застосував відповідні заходи забезпечення позову.
За правилами ч. 1 ст. 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.
Відповідно до ч. 2 ст. 151 КАС України суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.
Вирішуючи заяву про забезпечення позову, суд з врахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчується, зокрема, в тому, чи існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання рішення суду про задоволення позову. Основним завданням процесуальних норм, які регламентують вжиття судом заходів забезпечення позову, є досягнення балансу між правом позивача на захист свого порушеного права та правом відповідача заперечувати проти адресованих йому вимог у будь-який дозволений законом спосіб.
Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення.
Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача (заявника).
З матеріалів судової справи встановлено, що рішенням Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області "Про добровільне об`єднання громад" від 08.07.2019 №1251, враховуючи висновок Рівненської обласної державної адміністрації, затверджений розпорядженням голови Рівненської обласної державної адміністрації від 4 липня 2019 року № 617, вирішено:
об`єднатися територіальним громадам сіл Біла Криниця, Антопіль і Глинки Білокриницької сільської ради Рівненського району Рівненської області, сіл Шубків, Котів, Гориньград другий, Гориньград Перший, Дуби, Рисв`янка Шубківської сільської ради Рівненського району Рівненської області, сіл Городище, Кругле Городищенської сільської ради Рівненського району Рівненської області у Білокриницьку сільську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у селі Біла Криниця;
затвердити план організаційних заходів щодо добровільного об`єднання територіальних громад, що додається (а.с.12).
Суд враховує, що відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад, регулює Закон України "Про добровільне об`єднання територіальних громад" від 05.02.2015 №157-VIII (далі - Закон №157-VIII).
Частинами 3-5 статті 7 Закону №157-VIII передбачено, що схвалені сільськими, селищними, міськими радами проекти рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад у п`ятиденний строк подаються Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласній державній адміністрації для надання висновку щодо відповідності цього проекту Конституції та законам України.
Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад готує відповідний висновок, що затверджується постановою Ради міністрів Автономної Республіки Крим, розпорядженням голови обласної державної адміністрації.
У разі відповідності проекту рішення щодо добровільного об`єднання територіальних громад Конституції та законам України сільські, селищні, міські ради приймають рішення про добровільне об`єднання територіальних громад або про проведення місцевого референдуму щодо підтримки об`єднання територіальних громад.
Згідно з ч.8 ст.7 Закону №157-VIII Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація протягом 10 робочих днів з дня отримання рішень про добровільне об`єднання територіальних громад у разі їх відповідності висновку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, звертається до Центральної виборчої комісії для прийняття нею рішення про призначення перших виборів депутатів сільської, селищної, міської ради та відповідного сільського, селищного, міського голови в установленому законом порядку.
Про таке звернення Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна державна адміністрація одночасно інформує Верховну Раду України, Верховну Раду Автономної Республіки Крим, відповідні обласні ради, відповідні ради, що прийняли рішення про добровільне об`єднання територіальних громад.
Отже, за встановленому законом процедурою, прийняте рішення про добровільне об`єднання територіальних громад підлягає до перевірки Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною державною адміністрацією на відповідність висновку, передбаченому частиною четвертою статті 7 Закону №157-VIII, і лише в разі такої відповідності відповідним суб`єктом може бути ініційовано звернення до Центральної виборчої комісії для прийняття рішення про призначення перших виборів депутатів сільської, селищної, міської ради та відповідного сільського, селищного, міського голови в установленому законом порядку.
Тобто, безпосередньо законом передбачено спосіб захисту інтересів відповідної територіальної громади під час процедури добровільного об`єднання територіальних громад.
Суд зазначає, що предметом даного судового спору є прийнятий органом місцевого самоврядування нормативно-правовий акт, шляхом зупинення дії якого позивач просить забезпечити позов.
Відповідно до ч. 5 ст. 151 КАС України зупинення дії нормативно-правового акта як захід забезпечення позову допускається лише у разі очевидних ознак протиправності такого акта та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду з позовом щодо такого акта.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.
Відповідно до статті 13 Конвенції, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 29 червня 2006 року у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.
У рішенні від 31 липня 2003 року у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Згідно з Рекомендаціями №R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13.09.1989, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, якщо виконання адміністративного акта може спричинити значну шкоду, відшкодування якої неминуче пов`язано з труднощами, і якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акта. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.
Отже, при вирішенні питання про забезпечення позову суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.
Суд відхиляє доводи заявника щодо ознак очевидної протиправності рішення. Суд зазначає, що такі обставини, на які вказав заявник, як наявність тих чи інших процедурних порушень при прийнятті рішення не може свідчити про очевидність ознак протиправності оскарженого рішення, оскільки факти таких порушень може бути встановлено виключно під час судового розгляду справи по суті.
За відсутності очевидних ознак протиправності оскарженого нормативно-правового акта зупинення його дії буде суперечити основним засадам забезпечення позову та не допускається відповідно до приписів ч.5 ст.151 КАС України.
Щодо заборони Городищенській сільській раді Рівненського району Рівненської області вчиняти будь-які дії щодо об`єднання територіальних громад, то суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 151 КАС України, заходи забезпечення позову повинні відповідати і бути співмірними заявленим позовним вимогам, безпосередньо пов`язаними з предметом спору, необхідними і достатніми для забезпечення виконання судового рішення.
На думку суду, запропонований позивачем спосіб забезпечення позову таким вимогам не відповідає.
Суд зауважує, що відповідач в даній справі не може вчиняти будь-які дії щодо об`єднання територіальних громад на власний розсуд, оскільки, як зазначено вище по тексту судової ухвали, процедура об`єднання територіальних громад встановлена законом. Зокрема, після прийняття оскарженого рішення воно підлягає надісланню до обласної державної адміністрації для перевірки на відповідність висновку, передбаченому ч.4 ст.7 Закону №157-VIII, а саме щодо відповідності Конституції та законам України.
Суд наголошує, що забезпечення адміністративного позову є крайнім заходом, вжиття якого можливе виключно за наявності підстав, передбачених ч.2 ст. 150 КАС України.
Судом не встановлено, що невжиття запропонованих позивачем заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся звернутися до суду; а також не встановлено, що є очевидними ознаки протиправності рішення суб`єкта владних повноважень та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням.
За таких обставин заява ОСОБА_1 про забезпечення позову не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 150-157, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні заяви ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про забезпечення позову відмовити повністю.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Повна ухвала складена 30 липня 2019 року.

Суддя Дорошенко Н.О.