Справа № 540/1549/19
Суддя: Варняк С.О.
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1549/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Варняк С.О., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ІНФОРМАЦІЯ_1 до старшого державного виконавця Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області Осіпової Ірини Геннадіївни про визнання дій протиправними та скасувати п. 3 постанови про відкриття виконавчого провадження № 59433164 від 02.07.2019 р.,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить:

- визнати протиправними дії старшого державного виконавця відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУ юстиції у Херсонській області Осіпової Ірини Геннадіївни щодо стягнення з Херсонського обласного військового комісаріату виконавчого збору у розмірі 16692 гривень;

- скасувати пункт 3 резолютивної частини постанови про відкриття виконавчого провадження № 59433164 від 02.07.2019 року, яка винесена старшим державним виконавцем відділу примусового виконання рішень УДВС ГТУ юстиції у Херсонській області Осіповою Іриною Геннадіївною.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 287 КАС України позовну заяву може бути подано до суду: у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи вбачається, що позивач просить скасувати п. 3 резолютивної частини постанови про відкриття виконавчого провадження № 59433164 від 02.07.2019 року.

Позивач зазначає, що постанову про відкриття виконавчого провадження № 59433164 отримав 10.07.2019 року.

До суду позивач звернувся 26.07.2019 року з порушенням десятиденного строку звернення до суду.

Щодо порушення десятиденного строку звернення до суду позивач зазначає, що помічник військового комісара з правової роботи ІНФОРМАЦІЯ_1 майор ОСОБА_1 перебував у відпустці, та у зв`язку з цим Херсонський обласний військовий комісаріат не міг своєчасно оскаржити постанову державного виконавця № 59433164 від 02.07.2019 року.

Таким чином, наведеними нормами КАС України встановлено спеціальний строк звернення до суду у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Суд зазначає, що дотримання строку звернення до суду з адміністративним позовом є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень щодо строку розгляду адміністративних справ, оскільки захист прав, свобод та інтересів осіб безпосередньо залежить від меж їх реалізації у часі. Провадження в адміністративних судах, як спосіб захисту таких прав, базується на процесуальних принципах та забезпечується чітко регламентованими строками. Дотримання вказаних строків впливає на права та обов`язки учасників адміністративних правовідносин, спонукаючи їх до своєчасного здійснення наданих їм прав чи виконання покладених на них обов`язків.

Строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, може звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно - правових відносинах або для реалізації владних повноважень.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Предметом позову у справі є оскарження постанови про відкриття виконавчого провадження № 59433164 від 02.07.2019 року.

Суддя встановив, що про порушення свого права позивач дізнався 10.07.2019 року. Проте, позивач з відповідним позовом звернувся 26.07.2019 року.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду з позовом.

В контексті розгляду питання про поважність причин пропуску строку звернення до суду суд враховує правову позицію, викладену у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Іліан проти Туреччини", згідно з якою, правило встановлення обмежень доступу до суду, у зв`язку з пропуском строку звернення, повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання необхідно звертати увагу на обставини справи.

Частиною 1 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України в разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Крім того, суддя зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

Також, згідно з приписами ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставка за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI).

Стаття 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" передбачає встановлення станом на 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у сумі 1921 грн.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів вбачається, що позивачем заявлено вимогу майнового характеру.

Таким чином, судовий збір за подачу даного адміністративного позову становить 1921,00 грн.

Позивач просить звільнити від сплати судового збору, посилається на ст. 88 КАС України (в редакції до 15.12.2017 р.).

Частиною 1 ст. 133 КАС України (в редакції чинній на час звернення до суду) встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказана норма кореспондується з положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

Аналіз зазначених норм показує, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цих нормах дій є майновий стан заявника. Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

З огляду на викладене, суддя вважає, що позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження наявності у неї підстав для звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання адміністративного суду не підлягає задоволенню.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим статтею 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Таким чином, позивачу необхідно визначитися з належним відповідачем по справі, надати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним адміністративним позовом та докази поважності причин його пропуску, вказати підстави для поновлення строку та надати документ про сплату судового збору у сумі 1921,00 грн.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Тому така заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1549/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя Варняк С.О.