Справа № 826/11045/17
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

25 липня 2019 року

Київ

справа №826/11045/17

адміністративне провадження №К/9901/10765/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

за участю:

секретаря судового засідання Фрідманн Н.В.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представників відповідача - Хрущ А.П., Коновальчук Я.С.,

представника третьої особи - Харчука Р.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М. за касаційною скаргою Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 березня 2019 року у справі №826/11045/17 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), треті особи: Кабінет Міністрів України, Уповноважений Верховної Ради України, Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Верховної Ради України про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, -

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду судді - доповідача Желтобрюх І.Л., суддів Білоуса О.В., Стрелець Т.Г. відкрито касаційне провадження за скаргою Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.03.2019 у справі №826/11045/17 за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація), треті особи: Кабінет Міністрів України, Уповноважений Верховної Ради України, Комітет з питань прав людини, національних меншин і міжнаціональних відносин Верховної Ради України про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, який здійснено на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 11 червня 2019 року №703/0/78-19 у зв`язку із зміною спеціалізації та введенням до іншої палати судді - доповідача Желтобрюх І.Л. (Рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20.05.2019 № 14), що унеможливлює його участь у розгляді касаційних скарг, визначено новий склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Єресько Л.О., судді Загороднюк А.Г., Соколов В.М.

Ухвалою Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. від 02.07.2019 прийнято до провадження дану справу, закінчено підготовчі дії та призначено її до розгляду у судовому засіданні.

В судовому засіданні 25 липня 2019 року позивачем ОСОБА_1 висловлено недовіру колегії суддів з підстав, викладених у клопотанні, яке надійшло до Верховного Суду 19.07.2019 вх. № К/9901/10765/19-Д4.

У даному клопотанні позивач зазначає, що на його думку судді із матеріалами справи належним чином не ознайомлені, оскільки відсутня правова позиція по процесуальним нормам, які були очевидно порушені і відповідачами і третіми особами. Зокрема, просив витребувати від третіх осіб правову позицію по фактам суті спору, апеляційної та касаційної скарги, визнати явку третіх осіб обов`язковою, винести окремі ухвали відносно третіх осіб та відповідача за невиконання рішення суду, яке набрало законної сили 21.03.2019, застосувати заходи реагування відносно судді першої інстанції та інш.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини (далі - ЕСПЛ) існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Окрім того, за практикою Європейського Суду з прав людини при вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумніватися у неупередженості конкретного судді позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованого сумніву в неупередженості суду. Особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Наведені позивачем доводи щодо сумнівів у неупередженості або об`єктивності складу суду, визначеного для розгляду цієї справи, мають суб`єктивний характер, оскільки жодного прикладу чи факту вчинення судом дій, які б свідчили про його упередженість чи ставили б під сумнів безсторонність суддів, не наведено.

Відповідно до частин першої, другої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

Відповідно до частини третьої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Згідно з частиною четвертою статті 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд звертає увагу на те, що для відведення суддів необхідно обґрунтувати наявність обставин, які викликають сумнів у їх неупередженості або об`єктивності.

Отже, не може бути підставою для відводу суддів заява, яка містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Таким чином, відвід повинен бути вмотивований - з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Доводи позивача про не ознайомлення колегії суддів з матеріалами справи та відсутність правової позиції є його суб`єктивними припущеннями, не підтвердженими належними і допустимими доказами. Правова позиція суду з приводу результатів розгляду справи має бути викладена у постанові суду за наслідками розгляду справи.

Крім того, з метою визначення меж розгляду справи Верховним Судом підлягають застосуванню правила статті 341 КАС України, відповідно до яких під час розгляду справи в касаційному порядку суд в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

При цьому, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

У суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Ураховуючи доводи заяви про відвід, Суд приходить до висновку про їх необґрунтованість.

Керуючись статтями 36, 37, 40 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Визнати необґрунтованими заявлені позивачем підстави для відводу суддів Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М.

Заяву позивача передати для визначення у порядку встановленому частиною 1 статті 31 КАС України судді, який вирішуватиме питання про відвід суддів Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М.

Зупинити провадження у справі №826/11045/17 до вирішення суддею питання про відвід суддям Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О., Загороднюка А.Г., Соколова В.М.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

Повний текст ухвали виготовлено 30 липня 2019 року.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк ,

В.М.Соколов

Судді Верховного Суду