Справа № 580/2376/19
Суддя: В.А. Гайдаш
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2019 року справа № 580/2376/19

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Гайдаш В.А., перевіривши матеріали позовної заяви житлово-будівельного кооперативу «Елітний» до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Черкаського окружного адміністративного суду звернувся житлово-будівельний кооператив «Елітний» (вул. Володимирська, 3, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаська обл., 19400, далі позивач) з позовом до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області (вул. Шевченка, 42, м. Корсунь-Шевченківський, Черкаська обл., 19400, далі - відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення від 08.02.2019 №55-1 «Про перейменування вул. Володимирська на вул. Сергія Білоушенка в місті Корсунь-Шевченківському».

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху з нижче зазначених підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права або законні інтереси.

Відповідно до ст. 168 Кодексу адміністративного судочинства України позов пред`являється до адміністративного суду шляхом подання позовної заяви.

Згідно пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини, обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача у контексті критеріїв за частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У позовній заяві зазначено, що внаслідок незаконного прийняття оскаржуваного рішення відповідачем порушено права членів житлово-будівельного кооперативу «Елітний» - жителів вулиці Володимирська АДРЕСА_1 м. Корсунь-Шевченківський. Під час підготовки та прийняття оскаржуваного рішення не врахована позиція членів житлово-будівельного кооперативу Елітний, чим порушено право на участь у місцевому самоврядуванні, гарантовані Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» та стаття 7 Конституції України. У зв`язку з прийняттям оскаржуваного рішенням створено нові цивільні обов`язки щодо внесення змін у реєстраційні документи без покриття фінансових затрат ініціатором перейменування.

Законодавством України не передбачено обов`язку власника вносити зміни до правовстановлюючих документів (свідоцтва про право власності, свідоцтва про право на спадщину, договору купівлі-продажу, договору міни, договору дарування тощо) у зв`язку з перейменуванням вулиць, на яких знаходиться об`єкт нерухомого майна, а тому вони є чинними та не потребують заміни чи отримання нового правовстановлюючого документа. Згідно підпункту 8 частини 2 статті 7 Прикінцевих положень Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» від 09.04.2015 №317-VIII внесено зміни до таких законодавчих актів України: у Законі України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб підприємців»: частину 2 статті 10 викладено у такій редакції: « 2. Адміністративний збір не справляється за проведення державної реєстрації змін, що вносяться до установчих документів: благодійних організацій; юридичних осіб, пов`язаних із прийняттям Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їх символіки», а також зміни місцезнаходження юридичної особи, місця проживання фізичної особи у зв`язку із зміною назви (перейменуванням) скверів, бульварів, вулиць, провулків, узвозів, проїздів, проспектів, площ, майданів, набережних, мостів, інших об`єктів топоніміки населених пунктів». Таким чином, за проведення державної реєстрації змін, що вносяться до установчих документів у зв`язку з перейменуванням вулиці, адміністративний збір не справляється. Тому, позивачеві варто уточнити розуміння змісту порушеного права.

Відтак, у позові не зазначено, які права членів житлово-будівельного кооперативу Елітний - жителів вулиці Володимирівська з огляду на мету та предмет діяльності позивача порушено внаслідок прийняття оскаржуваного рішення, а також про співмірність суспільного і приватного інтересу у спірних правовідносинах щодо кожного із членів кооперативу і мети діяльності позивача.

Відповідно до пункту 1.1 наданого статуту від 25.12.2016 житлово-будівельний кооператив «Елітний» є неприбутковою організацією, створений і діє, зокрема для забезпечення житлом та/або нежитловими приміщеннями і інженерними комунікаціями членів кооперативу і членів їх сімей в 60-ти квартирному житловому будинку по АДРЕСА_2 -Шевченківському. У позові зазначено, що 08.02.2019 на загальних зборах кооперативу прийнято рішення про оскарження рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 08.02.2019 № 55-1, зокрема у зв`язку з неврахуванням думки членів житлово-будівельного кооперативу «Елітний» - жителів вулиці Володимирівська. У витязі з протоколу від 09.02.2019, наданому до позову зазначено, що під час проведення загальних зборів брало участь 49 з 60 членів кооперативу. Однак до позову не надано список членів житлово-будівельного кооперативу «Елітний» щодо перевірки/співмірності зв`язку вимог з наданими доказами.

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на звернення до суду передбачає можливість отримати захист порушеного права, обумовлене тим, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення. «Порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду, за змістом рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес»: - правовий феномен, що: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Відповідно до офіційного тлумачення частини 1 статті 55 Конституції України, наданого у рішенні Конституційного Суду України від 25.12.1997 № 9-зп: частину 1 статті 55 Конституції України треба розуміти так, що кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб не є абсолютним. Людина має таке право за умови, що якщо вважає, що рішення, дія чи бездіяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб порушують або ущемляють її права і свободи чи перешкоджають їх здійсненню, а тому потребують правового захисту в суді. Відповідно до висновків Європейського суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може належати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності. Такі обмеження не можуть зашкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтовано пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі Peretyaka and Sheremetyev проти України, 21.12.2010, №45783/05).

Позивачем у позовній заяві не зазначено обґрунтування порушених прав оскаржуваним рішенням Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області у контексті відсутності доказів прийняття членами житлово-будівельного кооперативу Елітний участі у громадському обговоренні щодо перейменування вул. Сергія Білоушенка у м. Корсунь-Шевченківському 28.01.2019 та не зазначено, чим порушено права позивача, у чому полягають несприятливі наслідки.

Згідно з частиною другою статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Відповідно до ч. 2 ст. 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

За приписами частини першої статті 55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

У відповідності до частини четвертої статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

До позовної заяви надано витяг з протоколу загальних зборів членів житлово-будівельного кооперативу «Елітний» від 08.02.2019 №1, відповідно до якого присутні на засіданні члени кооперативу вирішили оскаржити рішення Корсунь-Шевченківської міської ради від 08.02.2019 № 55-1 «Про перейменування вул. Володимирська на вул. Сергія Білоущенка в місті Корсуні-Шевченківському» в судовому порядку та уповноважити ОСОБА_1 представляти інтереси мешканців ЖБК у судах будь-якої ланки з усіма правами, які надано законом позивачу, відповідачу, третій особі та потерпілому, в тому числі з правом пред`явлення позову, повної або часткової відмови від позовних вимог, визнання повністю або частково позову, зміни підстав або предмета позову, укладання мирової угоди, оскарження рішення (ухвали, постанови) суду у судових органах будь-якої з ланок, з усіма правами та обов`язками, передбаченими процесуальним законодавством для будь-якого з учасників процесу, подання виконавчого документу до стягнення та одержання присудженого ЖБК майна або грошей.

Відтак, вбачається, що додані до позову докази на підтвердження голови житлово-будівельного кооперативу «Елітний» представляти інтереси членів кооперативу не відповідають вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно до ч. ч. 1-2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам ст. ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України, що має наслідком на підставі ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 132, 160-161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву житлово-будівельного кооперативу «Елітний» до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області про скасування рішення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви тривалістю п`ять днів з моменту отримання копії даної ухвали суду.

Роз`яснити позивачеві, що у разі невиконання вимог ухвали суду заява підлягає поверненню.

Копію ухвали направити позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Гайдаш