Справа № 709/1153/19
Суддя: Чубай В. В.
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 709/1153/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року смт. Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді - Чубая В.В.,

за участі секретаря судового засідання - Кіян С.О.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника відповідача - Єременко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Дерев`янко Л.В. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції (далі - відповідач-1), головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Черкаській області

Дерев`янко Л.В. (далі - відповідач-2) про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позову зазначалося, що стосовно позивача 19 квітня 2019 року відповідачем-2 винесено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення. Так, на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100,00 гривень за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, а саме за невиконання вимог

пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Позивач вважав оскаржувану постанову необґрунтованою та такою, що винесена з порушенням вимог ст.ст. 7, 9, 23, 33, 245, 247, 280 КУпАП. Вказував, що відповідачем-2 в повному обсязі не з`ясовано обставин справи, не відібрано від нього пояснення. Стверджував, що підпис у протоколі про адміністративне правопорушення від 8 квітня 2019 року не його, а дружини, тому він належним чином не був повідомлений про розгляд відповідачем-2 справи та винесення оскаржуваної постанови. Внаслідок таких дій відповідача-2 він був позбавлений можливості надати пояснення та скористатися юридичною допомогою під час винесення оскаржуваної постанови. Крім того, в оскаржуваній постанові невірно зазначена адреса його проживання. Водночас невиконання вимог припису пояснив тим, що в період з 3 січня по 5 травня 2019 року перебував на лікуванні внаслідок перелому ноги. Звертав увагу суду на відсутність будь-яких доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, оскільки він за адресою:

АДРЕСА_1 протягом 20 років не проживає, а на час винесення припису і перевірки виконання вимог припису фотографування будівлі не проводились, тому залишається незрозумілим, яку саме будівлю необхідно знести. У зв`язку з викладеним позивач просив суд скасувати оскаржувану постанову та закрити провадження у справі.

Від представника відповідача-1 за довіреністю Єременко Л.В. на адресу суду надійшов письмовий відзив, в якому остання вказувала, що 27 вересня 2019 року відповідач-2 з суворим дотриманням процедури, встановленої Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня

2011 року № 553) було проведено позапланову перевірку з виїздом на місце щодо дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності за адресою: АДРЕСА_1 . В ході перевірки виявлено, що на земельній ділянці за вказаною адресою здійснено будівництво господарської споруди без оформлення належних дозвільних документів. За результатами перевірки складено матеріали перевірки та притягнуто порушника до відповідальності у виді штрафу. Крім того, разом з актом та протоколом перевірки винесено обов`язковий для виконання припис від 27 вересня 2018 року № 101 з вимогою усунути виявлене порушення, а також повідомлено позивача під підпис та надано строк до 27 грудня

2018 року на його добровільне виконання. Для перевірки виконання вказаного припису відповідачем-2 на підставі направлення від 3 квітня 2019 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. За результатами вказаної перевірки стосовно позивача 8 квітня 2019 року складено протокол про адміністративне правопорушення, а 19 квітня 2019 року винесено оскаржувану постанову. При цьому позивачу під підпис у протоколі про адміністративне правопорушення було роз`яснено його права та обов`язки, надано можливість надати пояснення чи документи, повідомлено про час, дату та місце розгляду справи. Водночас оскаржувану постанову позивачу вручено під підпис 22 квітня 2019 року, тому його твердження, що про існування останньої він дізнався 6 червня 2019 року не відповідає дійсності. Разом з тим, представник відповідача-1 критично сприймає надану позивачем довідку з лікарні, оскільки в ній вказано, що він одночасно перебував на стаціонарному та амбулаторному лікуванні у травматолога. У зв`язку з цим остання просила в задоволенні позову відмовити повністю.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підримав повністю, просив їх задовольнити. Додатково пояснив, що аварійну господарську будівлю він зруйнував.

Представник відповідача-1 позовні вимоги не визнала, у задоволенні позову просила відмовити повністю.

Заслухавши пояснення сторін і дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини справи та визначені відповідно до них правовідносини.

Згідно з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27 вересня 2018 року № 101 позивачу заявлено вимогу привести будівництво господарської будівлі (зблокованої із сусідньою) за адресою: АДРЕСА_1 відповідно до вимог чинного законодавства. Про виконання припису повідомити УДАБІ у Черкаській області до

27 грудня 2018 року (а.с. 8-9).

10 грудня 2019 року стосовно позивача винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 10 жовтня 2018 року № 92 відповідно до якої на нього накладено штраф у виді 850,00 гривень (а.с. 10-12).

3 квітня 2019 року відповідачем-2 на підставі направлення для проведення планового (позапланового) заходу проведено позапланову перевірку виконання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27 вересня 2018 року № 101.

За результатами вказаної позапланової перевірки відповідачем-2 складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 8 квітня 2019 року № 24 та протокол про адміністративне правопорушення від 8 квітня 2019 року № 28 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, вказані документи вручено позивачу під підпис (а.с. 13-15).

Постановою по справі про адміністративне правопорушення від 19 квітня 2019 року № 21, винесеною відповідачем-2, позивача за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, притягнуто до адміністративної відповідальності у виді штрафу у розмірі 5100,00 гривень (а.с. 16-17). Відповідно до змісту оскаржуваної постанови позивач на момент проведення перевірки вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від

27 вересня 2018 року № 101 не виконав. Будівництво господарської будівлі не приведено у відповідність до вимог чинного законодавства. Своїми діями позивач порушив вимоги пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 3 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

За змістом ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Відповідно до ч. 1 ст. 188-42 КУпАП невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності (пп. 3 п. 11 Постанови Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю").

Зі змісту позову вбачається, що позивач правопорушення не визнав. Стверджував про те, що не був належним чином повідомлений про розгляд матеріалів, на підставі яких винесено оскаржувану постанову, та як наслідок був позбавлений можливості давати пояснення, подавати докази, скористатися правовою допомогою. Разом з тим, вказував на відсутність належних доказів на підтвердження того, яку саме господарську будівлю йому потрібно зносити, оскільки фотогрфування відповідачем-2 не проводилося і такі докази до матеріалів справи не долучені.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справі про адміністративні правопорушення, зокрема є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 280 КУпАП).

За змістом ст. 244-6 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (ст.ст. 96, 96-1 (крім ч.ч. 3-5), чч. 1 та 2 ст. 188-42).

Таким чином, оцінивши письмові докази, суд дійшов висновку, що постанова у справі про адміністративне правопорушення складена правильно, з дотримання вимог норм вказаних вище нормативно-правових актів, без порушення процедури оформлення матеріалів справи про адміністративне правопорушення та розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення. Постанова по справі повинна містити вказівку про порядок і строк її оскарження. Постанова по справі про адміністративне правопорушення підписується посадовою особою, яка розглянула справу.

Так, твердження позивача, що він не знав про розгляд справи, під час якого винесено оскаржувану постанову, не знаходить свого підтвердження та спростовується його підписами у протоколі про адміністративне правопорушення від 8 квітня 2019 року. Крім того, факт ознайомлення позивача з вимогами приписів від 27 вересня 2018 року і 8 квітня 2019 року щодо усунення порушення будівництва і приведення його у відповідність до вимог законодавства також підтверджується його підписами. При цьому суд враховує, що позивач перебував на лікуванні в період часу з 3 січня по 5 травня 2019 року у лікаря травматолога, що підтверджується довідкою виданою КНП "Чорнобаївська багатопрофільна лікарня Чорнобаївської районної ради" від

11 червня 2019 року № 635 (а.с. 18), однак ставиться до неї критично, оскільки позивачем не доведено причинного зв`язку між хворобою та невиконанням ним вимог припису.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже судом не встановлено порушень положень КУпАП в діях відповідача під час винесення оскаржуваної постанови.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП передбачено, що постанову у справі про адміністративне правопорушення, винесену органами ДАБІ, може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Частиною 3 ст. 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Згідно зі ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження, виноситься постанова про закриття провадження у справі.

При накладенні адміністративного стягнення, суд бере до увагу, зокрема те, що вчинене правопорушення не являє собою великої суспільної небезпеки, оскільки не заподіяло ніякої шкоди суспільним чи державним інтересам, так само як і істотної шкоди правам та свободам громадян або іншим, охоронюваним законом, цінностям, тому вважає за необхідне звільнити позивача від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 77, 205, 242-246, 286 КАС України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції, головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Дерев`янко Л.В. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити частково.

Постанову про накладення адміністративного стягнення від 19 квітня 2019 року № 21, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Дерев`янко Л.В., про застосування до ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 5100,00 (п`ять тисяч сто гривень 00 копійок) гривень - змінити в частині заходу стягнення.

Визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42КУпАП.

Звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності за ч. 1

ст. 188-42КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 188-42КУпАП закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди.

Суддя В.В. Чубай