Справа № 826/14879/18
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

31 липня 2019 року № 826/14879/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Троїца»

до Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ ДФС у місті Києві

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Троїца» (далі - ТОВ «Троїца») звернулося до суду з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Святошинському районі міста Києва (далі - ДПІ у Святошинському районі м. Києва) з вимогами про визнання протиправним та скасування рішення №510 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 27 червня 2018 року.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення стало прийняття податкових декларацій з податку на додану вартість, що свідчить про відсутність постачання/придбання товарів протягом дванадцяти послідовних податкових періодів та відповідно до підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України.

Також в оскаржуваному рішенні зазначено, що ТОВ «Троїца» протягом періоду з червня 2017 року по травень 2018 року подавало податкові декларації з податку на додану вартість з показниками, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту та має останні 12 місяців обсяги оподатковуваних операцій нуль гривень.

З такими формулюваннями позивач не згоден, оскільки вважає, що контролюючий орган проявив бездіяльність, яка полягає у неприйнятті податкових накладних в електронному вигляді, через що товариство вже зверталося до суду та має рішення, яким зобов`язано відповідача відновити реєстрацію податкової звітності, податкових накладних та розрахунків-коригувань в електронному вигляді згідно умов договору про визнання електронних документів.

Проте, на думку позивача, ДПІ у Святошинському районі м. Києва через винесення оскаржуваного рішення продовжує позбавляти товариство права і можливості реєструвати та подавати в електронному вигляді податкові документи.

Посилаючись на такі та інші обставини, позивач звертається до суду з даним адміністративним позовом та просить його задовольнити.

Ухвалою суду від 20 вересня 2018 року відкрито провадження у справі, вирішено провадити розгляд суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, запропоновано відповідачу у визначений судом строк подати відзив на позовну заяву та усі наявні докази.

Ухвалою суду від 21 вересня 2018 року залишено без задоволення клопотання представника ТОВ «Троїца» про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження із повідомленням (викликом) сторін.

17.07.2019 року відповідач скористався своїм правом, передбаченим статтею 162 КАС України, та подала до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечувала проти задоволення позову з підстав викладених у відзиві.

Відповідно до частини другої статті 175 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

За таких обставин суд завершує розгляду справи по суті за правилами Кодексу адміністративного судочинства України.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

Як вбачається з наявних матеріалів справи, у грудні 2017 року ТОВ «Троїца» уклав з ДПІ у Святошинському районі у місті Києві договір №2 від 07 грудня 2017 року про визнання електронних документів.

Предметом вказаного договору є визнання податкових документів, поданих платником податків в електронному вигляді, із застосуванням електронного цифрового підпису, до органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку. Договір надає платнику податків можливість подавати до органу ДФС податкові документи у електронному вигляді, якщо інше не передбачено законом.

20 грудня 2017 року позивач, відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України, склав та направив засобами телекомунікаційного зв`язку податкову накладну №1 від 12 грудня 2017 року на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних.

У подальшому, ТОВ «Троїца» була отримана квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних. Результат обробки: документ доставлено до ДФС України «Документ не прийнято»; виявлені помилки: документ не може бути прийнятий, можливо припинено дію Договору про визнання електронних документів).

12 грудня 2017 року позивач склав та направив засобами телекомунікаційного зв`язку податкову декларацію з податку на додану вартість за листопад 2017 року. Позивачем була отримана квитанція №1 (результат обробки: документ доставлено до ДФС України «Документ не прийнято», виявлені помилки: порушенні вимоги Інструкції з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку, затвердженої наказом ДПА України від 10 квітня 2008 року №233, можливо припинено дію Договору про визнання електронних документів).

Водночас, 15 листопада 2017 року Наказ ДПА України від 10 квітня 2008 року №233 «Про подання електронної податкової звітності», яким затверджено «Інструкцію з підготовки і подання податкових документів в електронному вигляді засобами телекомунікаційного зв`язку» втратив чинність.

Позивач 09 січня 2018 року створив заяву про приєднання до Договору в електронному вигляді, наклав електронний цифровий підпис, надалі ЕЦП, (підписувачем Заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань є керівником) та направив протягом операційного дня у визначеному форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до контролюючого органу за основним місцем обліку позивача.

Разом з тим, позивач отримав квитанцію №1 (документ: 11392001 Заява про приєднання до договору про визнання електронних документів доставлено до Державної фіскальної служби України 09 січня 2018 року о 15:18:48; «Документ не прийнято»; Інформація - діючий Договір присутній: від 07 грудня 2017 року №2; Інформація - сертифікат директора із діючого договору є чинним; Помилка - договір не прийнято. Діє Договір про визнання електронних документів від 07 грудня 2017 року №2.

Надалі, 09 січня 2018 року позивач склав та направив засобами телекомунікаційного зв`язку податкову декларацію з податку на додану вартість за грудень 2017 року, у відповідь позивачем отримана квитанція №1, в якій зазначено: результат обробки: документ доставлено до ДФС України Документ не прийнято 09 січня 2017 року о 17:05:45; виявлені помилки: документ не може бути прийнятий, відсутній укладений з платником договір приєднання, який визначає права та обов`язки сторін в процесі електронного документообігу. Надішліть заяву про приєднання до договору.

Позивач 15 січня 2018 року створив заяву про приєднання до Договору в електронному вигляді, наклав ЕЦП, (підписувачем заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань є керівником) та направив протягом операційного дня у визначеному форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до контролюючого органу за основним місцем обліку позивача.

У відповідь ТОВ «Троїца» отримало квитанцію №1, в якій зазначено: документ: Заява про приєднання до договору про визнання електронних документів доставлено до Державної фіскальної служби України 15 січня 2018 року о 11:47:44 Документ не прийнято; Інформація - діючий Договір присутній: від 07 грудня 2017 року №2; Інформація - сертифікат директора із діючого договору є чинним. Помилка - договір не прийнято. Діє Договір про визнання електронних документів від 07 грудня 2017 року №2.

Також, 15 січня 2018 року позивачем до ДПІ у Святошинському районі у місті Києві подана заява № 15/01-2018, в якій Товариство просило податковий орган прийняти податкову декларацію з податку на додану вартість за грудень 2017 року в письмовому вигляді та з`ясувати причини щодо неможливості подавати звіти згідно умов Договору про визнання електронних документів. Проте, відповідь від органу ДФС позивачу не надходила.

Позивач 22 січня 2018 року склав та направив засобами телекомунікаційного зв`язку податкову накладну на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (порядковий номер 1, дата складання 22 січня 2018 року). У відповідь позивач отримав квитанцію (результат обробки: документ доставлено до ДФС України, «Документ не прийнято», виявлено помилки: документ не може бути прийнятий, оскільки відсутній укладений з платником договір приєднання, який визначає права та обов`язки сторін в процесі електронного документообігу.

Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся із позовом до Окружного адміністративного суду міста Києва та 18 липня 2018 року ухвалено рішення у справі № 826/3806/18 за позовом ТОВ «Троїца» до ДФС України, третя особа - ГУ ДФС у м. Києві, відповідно до якого зобов`язано відповідачів відновити реєстрацію податкової звітності ТОВ «Троїца», податкових накладних та розрахунків-коригувань в електронному вигляді згідно умов Договору про визнання електронних документів.

Зазначене рішення залишено без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року, яка набрала сили у день її прийняття та підлягає виконанню.

Водночас, ще до прийняття Окружним адміністративним судом м. Києва рішення від 18 липня 2018 року ДПІ у Святошинському районі у м. Києві рішенням від 27 червня 2018 року №510 анулювала реєстрацію платника податку на додану вартість ТОВ «Троїца», зазначивши підставою підпункт «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України - «подання податкових декларацій з податку на додану вартість, що свідчать про відсутність постачання/придбання товарів протягом дванадцяти послідовних податкових періодів».

Також, в оскаржуваному рішенні зазначено, що ТОВ «Троїца» протягом періоду з червня 2017 року по травень 2018 року подавало податкові декларації з податку на додану вартість з показниками, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту та має за останні 12 календарних місяців обсяги оподатковуваних операцій нуль гривень.

З такими висновками та рішенням податкового органу позивач не згоден, тому звернувся до суду з адміністративним позовом, розглядаючи по суті який, суд зазначає, що згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений Податковим кодексом України термін.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

За приписами пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 5 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), визначено, що постачальник (продавець) складає податкову накладну та/або розрахунок коригування у форматі (відповідно до стандарту), затвердженому в установленому порядку, з використанням спеціалізованого програмного забезпечення. Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця) (за наявності). За відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера електронні цифрові підписи посадових осіб платника податку накладаються у такому порядку: першим - електронний цифровий підпис керівника; другим - електронний цифровий підпис, що є аналогом відбитка печатки постачальника (продавця) (за наявності).

Згідно з пункту 6 вказаного Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис» та «Про електронні документи та електронний документообіг». Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

У свою чергу, основні організаційно-правові засади електронного документообігу, використання електронних документів, правовий статус електронного цифрового підпису регулюються Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг».

Відповідно до частиною першою статті 14, частиною першою статті 15 зазначеного Закону електронний документообіг здійснюється відповідно до законодавства України або на підставі договорів, що визначають взаємовідносини суб`єктів електронного документообігу. Суб`єкти електронного документообігу, які здійснюють його на договірних засадах, самостійно визначають режим доступу до електронних документів, що містять конфіденційну інформацію, та встановлюють для них систему (способи) захисту.

В той же час правовим актом, що визначає загальні принципи організації інформаційного обміну під час подання платниками податків податкової звітності до органів державної фіскальної служби України в електронній формі із використанням електронного цифрового підпису, є Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений Наказом Міністерства фінансів України №557 від 06 червня 2017 року (надалі - Порядок №557).

Відповідно до пункту 2 розділу І Порядку №557 обміну електронними документами з контролюючими, договір про визнання електронних документів визначає права та обов`язки сторін в процесі електронного документообігу та укладається шляхом приєднання автора до Договору в цілому шляхом надсилання заяви про приєднання до договору про визнання електронних документів.

Відповідно до пункту 1 розділу III Порядку №557 юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом.

Відповідно до зазначених приписів розділу II Порядку №557 діє договір №2 від 07 грудня 2017 року про визнання електронних документів, на дати подання податкових документів позивача договір не розривався, однак електронні документи не приймалися.

Як зазначає позивач, ним неодноразово подавався договір про визнання електронних документів та заяви про приєднання до договору про визнання електронних документів, у зв`язку із чим одержував квитанції №1 із відповідними відмітками, що діє договір №2 від 07 грудня 2017 року про визнання електронних документів.

Разом з тим, відповідно до пункту 6 розділу III Порядку №557, після надходження Заяви про приєднання до Договору здійснюється її автоматизована перевірка у порядку, визначеному пунктами 9-11 розділу II цього Порядку.

Автоматизована перевірка електронного документа включає: перевірку правового статусу ЕЦП шляхом встановлення чинності посиленого сертифіката ключа підписувача на час підписання електронного документа та відповідності особистого ключа підписувача відкритому ключу, зазначеному у посиленому сертифікаті; перевірку обов`язковості та послідовності накладення на електронний документ ЕЦП підписувачів та електронної печатки (за наявності) у встановленому порядку; перевірку відповідності електронного документа затвердженому формату (стандарту); перевірку наявності обов`язкових реквізитів; перевірку наявності Заяви про приєднання до Договору; перевірку дії Договору. Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу II Порядку, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується.

Відповідно до пункту 9 розділу III Порядку №557 підставами для відмови у прийнятті Заяви про приєднання до Договору та відповідно у приєднанні до Договору є: відсутність автора на обліку у контролюючому органі; невідповідність реєстраційних даних автора, зазначених у Заяві про приєднання до Договору, даним Єдиного державного реєстру та Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - Державний реєстр); наявність у Єдиному державному реєстрі запису про державну реєстрацію припинення юридичної особи або припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця; наявність в Державному реєстрі інформації про закриття реєстраційного номера облікової картки платника податків підписувача Заяви про приєднання до Договору (керівника) у зв`язку зі смертю; наявність діючого Договору.

Про дійсність зазначеного договору також свідчать і факти прийняття відповідачем Звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування до органів доходів і зборів за грудень 2017 року, відомості про нарахування заробітної плати (доходу, грошового забезпечення) застрахованим особам.

Окрім того, позивач отримав квитанцію № 2 про прийняття пакету документів 16 січня 2018 року, що вказує на факт вибіркового (на власний розсуд) прийняття контролюючим органом в електронному вигляді податкових документів (звітів) позивача.

Таких самих висновків дійшли у своїх рішеннях суди першої та апеляційної інстанцій під час розгляду справи №826/3806/18.

Додатково до викладеного вище, суд зазначає, що у податковій декларації за листопад 2017 року, складеній позивачем 14 грудня 2017 року, та податковій декларації за грудень 2017 року, складеній 12 січня 2018 року, ТОВ «Троїца» вказало про існування у підприємства податкового кредиту в сумі 560 683,00 грн.

Отже, позивач у грудні 2017 року та січня 2018 року подавав контролюючому органу декларації з податку на додану вартість, які свідчать про наявність обставин придбання товарів/послуг та, як наслідок, виникнення у підприємства податкового кредиту з ПДВ.

Таким чином, маючи у своєму розпорядженні наведену інформацію, контролюючий орган не мав підстав для винесення рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість з підстав, передбачених підпунктом «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем жодним чином не обґрунтовано правомірності свого рішення.

Згідно з частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням викладеного та встановлених під час розгляду обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно якими судові витрати підлягають поверненню позивачу, який не є суб`єктом владних повноважень лише при задоволенні позову. Оскільки позивач - ТОВ «Троїца» не є суб`єктом владних повноважень, звертаючись до суду сплатило 1 762,00 грн. судового збору згідно платіжного доручення №3 від 06 червня 2018 року, суд, задовольняючи позовні вимоги, відшкодовує судові витрати позивача за рахунок бюджетних асигнувань ДПІ у Святошинському районі у м. Києві.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Троїца» до Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ ДФС у місті Києві про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ ДФС у місті Києві №510 від 27 червня 2018 року про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Троїца».

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Троїца» за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Святошинському районі ГУ ДФС у місті Києві сплачений судовий збір у розмірі 1 762,00 грн.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Троїца», адреса: 03140, м. Київ, вул. Перемоги, 9, офіс 6/1, , тел. .

Відповідач: Державна податкова інспекція у Святошинському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, адреса: 03115, м. Київ, вулиця Верховинна, будинок 9, , тел. .

Суддя В.І. Келеберда