Справа № 520/809/19
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2019-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2019 р. Справа № 520/809/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ральченка І.М.

суддів: Бершова Г.Є. , Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Патової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.04.2019, суддя Супрун Ю.О., повний текст складено 12.04.19, по справі № 520/809/19

за позовом Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

про зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради звернулась до суду із позовом, у якому просила зобов`язати ФОП ОСОБА_2 здійснити перебудову "Нежитлової будівлі літ. "Щ-2" по АДРЕСА_1 ", в стан, що існував до початку реконструкції та відповідає поверхневому плану нежитлової будівлі літ. "Щ-2" від 10.08.2012 року, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 року позов задоволено.

Зобов`язано ФОП ОСОБА_2 здійснити перебудову "Нежитлової будівлі літ. "Щ-2" по АДРЕСА_1 ", в стан, що існував до початку реконструкції та відповідає поверхневому плану нежитлової будівлі літ. "Щ-2" від 10.08.2012 року, виготовленому Харківським міським бюро технічної інвентаризації.

ФОП ОСОБА_3 , не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати рішення суду з підстав порушення судом норм матеріального, процесуального права та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволені позовних вимог. В обґрунтування зазначила, що судом першої інстанції не в повному обсязі з`ясовані обставини по справі, невірно надана оцінка доказам по справі.

В судовому засіданні представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Представник позивача в судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечувала, вважала рішення суду законним та обґрунтованим.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судовим розглядом, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради під час позапланової перевірки (службова записка щодо виявлення самочинного будівництва від 18.04.2018 року) на об`єкті: «Нежитлова будівля літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 » (Акт від 11.05.2018 року № 353/428-А), встановлено, що на земельній ділянці (кадастровий НОМЕР_1 ) за адресою: АДРЕСА_1 розташована нежитлова будівля літ. «Щ-2». загальною площею 1908,2 кв.м., яка належить ФОП ОСОБА_4 , на підставі свідоцтва про право власності від 27.03.2013 року № 1666471.

Перевіркою встановлено, що до будівлі літ. «Щ-2» (нежитлова будівля промислового призначення, що включає в себе ряд морозильних камер) з боку приміщення № 12 збудована одноповерхова прибудова, орієнтовною площею 70 кв.м. (за зовнішніми ознаками додаткова морозильна камера); документи на вказану прибудову не надано. Об`єкт має ознаки об`єкта з незначними наслідками CCI.

Єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, не містить інформації щодо зазначеного об`єкта.

Відповідно до листа Управління містобудування та архітектури Департаменту містобудування, архітектури та генерального плану Харківської міської ради від 07.05.2018 року № 3765/0/27-18 (вх.№747/0/249-18 від 08.05.2018) вихідні дані, а саме містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта по АДРЕСА_1 не надавались.

При проведенні перевірки не було представлено документ, що надає право на виконання будівельних робіт, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 та абз.2 п. 5 п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженою постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 466, не представлена проектна документація та документи щодо прийняття в експлуатацію, що передбачене абз. 1 ч. 1, ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.1 п. З п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461.

За наслідками проведеної перевірки позивачем ФОП ОСОБА_4 надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 року № 353/428-Пр-У з терміном усунення порушення до 11.07.2018 року.

В подальшому фахівцями Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради здійснено вихід на об`єкт: «Нежитлова будівля літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 », щодо перевірки виконання вимог припису № 353/428-Пр-У від 11.05.2018 року (термін перевірки з 09.08.2018 року до 22.08.2018 року), за наслідками якого встановлено невиконання припису щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил № 353/428-Пр-У від 11.05.2018 року. Об`єкт знаходиться в незмінному стані.

ФОП ОСОБА_4 повторно надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.08.2018 року № 821-Пр-У, терміном усунення порушення до 22.10.2018 року.

Під час виходу на місце щодо перевірки виконання вимог припису № 821-Пр-У від 22.08.2018 року встановлено наявність одноповерхової нежитлової прибудови, орієнтовною площею 70 кв.м., з боку приміщення № 12 до будівлі літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 .

Враховуючи не виконання відповідачем вимог вказаних приписів щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради звернулась до суду із відповідним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що об`єкт «Нежитлова будівля літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 » є самочинним будівництвом, та внаслідок невиконання відповідачем вимог приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, наявні підстави для зобов`язання суб`єкта господарювання здійснити перебудову нежитлової будівлі.

Колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Спірні відносини регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», який встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів, Законом України «Про архітектурну діяльність», який визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

В силу вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про архітектурну діяльність» законодавство про архітектурну діяльність складається з Конституції України, законів України «Про основи містобудування», «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», цього Закону та інших нормативно-правових актів.

Статтею 10 наведеного Закону передбачено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції, здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені ст. 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з ч. 1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво.

Таким чином, звернення органу ДАБК до суду із вимогою про знесення самочиннозбудованого об`єкта можливо лише внаслідок невиконання вимог припису.

Зі змісту приписів Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 11.05.2018 року № 353/428-Пр-У, від 28.08.2018 року № 821-Пр-У встановлено, що позивачем виявлено факт виконання відповідачем будівельних робіт з будівництва одноповерхової нежитлової прибудови орієнтовною площею 70 кв.м. з боку приміщення № 12 до будівлі літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Так, процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю постановою Кабінету Міністрів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553.

Відповідно до п.п. 16-17 Порядку, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

При цьому, згідно з п. 15 Порядку, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

У свою чергу, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 15.05.2012 року № 240.

Так, додаток 3 до вказаного Наказу містить уніфіковану форму припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, якою передбачено обов`язкове зазначення заходів щодо усунення порушень із визначенням терміну виконання.

Отже, контролюючий орган, вимагаючи від суб`єкта господарювання усунення виявлених перевіркою порушень, обов`язково має визначити конкретні заходи, які мають бути вчинені в рамках усунення таких порушень.

Втім, відповідно до приписів Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 11.05.2018 року № 353/428-Пр-У, від 28.08.2018 року № 821-Пр-У з метою усунення виявлених порушень позивачем вимагалось від ФОП ОСОБА_5 у термін до 11.07.2018 року (до 22.10.2018 року - у повторному приписі) усунути допущене порушення чинного законодавства.

При цьому, встановлюючи термін, у який мають бути усунені порушення, контролюючий орган не визначає перелік заходів, які мають бути проведені відповідачем.

Отже, колегія суддів вказує, що за своїм змістом складені позивачем приписи є неконкретними, не містять будь-яких імперативних вказівок щодо дій, які мають бути вчинені ФОП ОСОБА_6 , у порядку усунення виявлених перевіркою порушень.

Крім того, висновки Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради щодо порушення відповідачем п. 1 ч. ст. 34, ч. ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» ґрунтуються на твердженні, що об`єкт, розташований по АДРЕСА_1 , одноповерхова нежитлова прибудова з боку приміщення № 12 до будівлі літ. «Щ-2», є самочинним будівництвом.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» об`єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об`ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об`єктів будівництва.

Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Статтею 181 Цивільного кодексу України визначено, що до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.

При цьому, правила ст. 376 Цивільного кодексу України не розповсюджуються, зокрема на такі об`єкти, як самочинно переобладнані квартири в багатоквартирних будинках різних житлових фондів, самочинно збудовані тимчасові споруди; самочинно збудовані приналежності до основної речі (ганок, веранда, мансарда тощо).

У той же час, ч. 2 ст. 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Тимчасова споруда для здійснення підприємницької діяльності може мати закрите приміщення для тимчасового перебування людей (павільйон площею не більше 30 квадратних метрів по зовнішньому контуру) або не мати такого приміщення.

Згідно з ч. 3 ст. 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» розміщення малих архітектурних форм здійснюється відповідно до Закону України "Про благоустрій населених пунктів".

При здійсненні перевірки та подальших виходів на об`єкт з метою перевірки виконання вимог припису Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради встановлено наявність одноповерхової нежитлової прибудови, орієнтовною площею 70 кв.м., з боку приміщення № 12 до будівлі літ. «Щ-2» по АДРЕСА_1 .

При цьому, до позовної заяви позивачем надано ряд фотознімків зазначеної споруди, оглядом яких встановлено, що об`єкт не пов`язаний із земельною ділянкою фундаментом, зведений на опорах, що також відповідає даним технічного паспорту об`єкта.

Отже, такий об`єкт не може бути беззаперечно віднесений до об`єкту нерухомого майна у розумінні ст. 181 Цивільного кодексу України.

Крім того, висновки позивача щодо розмірів, цільового призначення та використання зазначеного об`єкту зроблені на підставі зовнішнього огляду, визначена орієнтовна площа об`єкта.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, у ході судового розгляду позивачем не наведено підстав, з яких зазначена вище споруда віднесена до об`єкту нерухомості, розміщення яких здійснюється відповідно до положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про основи містобудування», а отже і не доведено, що виявлені порушення пов`язані із виявленням факту самочинного будівництва, що в силу ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» надає органу державного архітектурно-будівельного контролю право звернутися до суду з метою їх усунення.

Крім того, ч. 7 ст. 376 Цивільного кодексу України визначено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

За таких обставин колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав зобов`язання ФОП ОСОБА_2 здійснити перебудову "Нежитлової будівлі літ. "Щ-2" по АДРЕСА_1 ".

Таким чином, позовні вимоги Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради є необґрунтованими.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Отже, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при ухваленні рішення були неправильно застосовані норми матеріального права, з огляду на що апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 по справі № 520/809/19 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.М. Ральченко
Судді Г.Є. Бершов В.В. Катунов
Постанова складена в повному обсязі 29.07.19.