Справа № 200/7283/17
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2019 року Справа № 200/7283/17
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЛозицької І.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Істрейт до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про визнання протиправним та скасування наказу, -
28.04.2017 року до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю Істрейт з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва з вимогами:
21.05.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду на підставі постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 18.03.2019 року на розгляд за встановленою підсудністю, надійшли матеріали адміністративної справи за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Істрейт до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про визнання протиправним та скасування наказу.
За відомостями з витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.05.2019 року зазначена вище справа була розподілена судді Лозицькій І.О.
Ухвалою суду від 27.05.2019 року прийнято до провадження адміністративну справу № 200/7283/17, призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами з 27.06.2019 року, відповідно до вимог ч. 6 ст. 12, ч. 2 ст. 257 та ч. 5 ст. 262 КАС України, а також встановлено відповідачу строк для надання відзиву на позов та докази на його обґрунтування.
08.07.2019 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, яка ґрунтується на висновку експертного дослідження за № 172-04 від 30.05.2017 року складеного експертом Командировим Олексієм Вікторовичем про проведення будівельно-технічного експертного дослідження по об`єкту: м. Київ, просп. Лісовий, 4. Також позивач вказує, що оскаржуваний наказ №110 від 06.04.2017 року є незаконним, оскільки експертизою та наданими документами підтверджено, що об`єкт не являється об`єктом самочинного будівництва, а всі вимоги діючих нормативно-правових актів в галузі будівництва дотримано, так само, як дотримано стадійність проектування.
Справа розглянута в межах строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленого статтею 258 Кодексу адміністративного судочинства України в межах шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Дослідивши матеріали, справи, з`ясувавши всі фактичні обставини на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
На підставі звернення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2017 р. № 102/02/39- 1501, наказу № 140 від 01.03.2017 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Київ, Деснянський р-н, просп. Лісовий, 4, за результатом якої складено акт від 06.04.2017 року.
Означена перевірки проведена в присутності представника ТОВ Істрейт Чудової О.М.
Вказаною перевіркою встановлено, що за результатами перевірки та беручи до уваги документи, надані уповноваженою особою ТОВ Істрейт ОСОБА_5 встановлено:
- проектну документацію розроблено в одну стадію (стадія РП), чим порушено п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3:2014 СКЛАД ТА ЗМІСТ ПРОЕКТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ НА БУДІВНИЦТВО, відповідно до якого для об`єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р);
- проектна документація розроблена без проведення та врахування інженерно-геологічних вишукувань та обстежень технічного стану конструкцій, можливість реконструкції з прибудовою не підтверджена розрахунками, чим порушено вимоги п. 9.3, 9.10, 9.11 ДБН В.3.2-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, п.4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 СКЛАД ТА ЗМІСТ ПРОЕКТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ НА БУДІВНИЦТВО;
- не оформлений належним чином титульний аркуш проектної документації, а саме: підпис керівника проектної організації та підпис ГАПа не завірені печаткою організації та персональною печаткою (де наведено дані про номер кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він видавався), чим порушено вимоги п. 10.3.1 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 ОСНОВНІ ВИМОГИ ДО ПРОЕКТНОЇ ТА РОБОЧОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ;
- не оформлений належним чином запис про відповідність проекту (робочого проекту) відповідно до чинних норм, правил та стандартів, а саме: підписи головного архітектора проекту та головного інженера проекту не завірені печаткою (де наведено дані про № кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він виданий), чим порушено п. 10.7 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 ОСНОВНІ ВИМОГИ ДО ПРОЕКТНОЇ ТА РОБОЧОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ;
- проектом не передбачено та не виконано заходи з безперешкодного доступу для людей, які відносяться до маломобільних груп населення, а саме: інженерно-технічного обладнання, чим порушені вимоги п. 5.10 ДБН В.2.2- 17:2006 БУДИНКИ І СПОРУДИ. ДОСТУПНІСТЬ БУДИНКІВ І СПОРУД ДЛЯ МАЛОМОБІЛЬНИХ ГРУП НАСЕЛЕННЯ.
Зазначено, що проектна документація розроблена ТОВ Будпроект плюс з порушеннями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено абз. 5 ст. 26 Закону України Про архітектурну діяльність та абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності. В подальшому замовником будівництва затверджено проектну документацію, яка суперечить вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності, чим порушено ст. 23 Закону України Про архітектурну діяльність. Одночасно встановлено, що зазначений об`єкт будівництва на просп. Лісовому, 4 у Деснянському районі м. АДРЕСА_1 експлуатується під розміщення магазину АТБ без прийняття в експлуатацію у встановленому порядку, чим порушено ч.8 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.
З урахуванням виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017 року, яким зазначено вимогу: усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у термін до 06.06.2017 року.
Примірник акта від 06.04.2017 року та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017 року направлені ТОВ Істрейт поштою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 року № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право також проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації.
На виконання зазначеної норми закону Кабінет Міністрів України постановою від 23.05.2011 року № 553 затвердив Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку №553).
Відповідно до пункту 6 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю).
При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню. Зокрема, це:
подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;
необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;
виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;
вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки;
звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства;
вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.
Зміст наведених норм права свідчить про те, що позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
За приписами пунктів 16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (далі - припис).
Згідно із частиною першої статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;
2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;
3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.
Частиною восьмою статті 36 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.
Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, в разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.
Процедура скасування декларації про початок виконання підготовчих робіт, декларації про початок виконання будівельних робіт встановлена Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466).
Відповідно до Порядку № 466 у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 15 Порядку № 466).
Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного наказу та виключає запис про її реєстрацію з єдиного реєстру протягом п`яти робочих днів з дня виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.
При цьому, абзацами сьомим - десятим пункту 15 Порядку, передбачено також інші випадки, коли може бути скасовано декларацію.
Так, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:
- подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт;
- отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва;
- встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що скасування декларації про початок будівельних робіт може бути наслідком самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації) та шляхом здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю, шляхом проведення планових та позапланових перевірок.
Підставою для скасування реєстрації декларації про початок будівельних робіт є виявлення у ній недостовірних даних, внесених замовником, які дають підстави вважати об`єкт будівництва самочинним.
Аналогічна правова позиція викладена упостанові Верховного Суду від 01 листопада 2018 року у справі 826/8556/17.
Судом встановлено, що підставою для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Київ, Деснянський р-н, просп АДРЕСА_5 Лісовий, 4 було звернення Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації від 24.02.2017 р. № 102/02/39- 1501, направленням якого слугували обставини звернення до депутата Мірошниченко І. мешканців Деснянської району в м.Києві з питання правомірності будівництва магазину АТБ на земельних ділянках (кадастрові номери НОМЕР_3 та НОМЕР_4 ) на пр АДРЕСА_6 4.
Матеріалами справи підтверджено проведення відповідної перевірки, за результатом якої складено акт від 06.04.2017 року.
Відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Отже, перевіряючи розпорядчий акт органу архітектурно-будівельного контролю, необхідно встановити, чи є підстави вважати об`єкт будівництва самочинним у зв`язку із виявленням недостовірних даних, внесених замовником у повідомленні про початок будівельних робіт, та в чому вони полягають.
Так, судом встановлено, що Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва: Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м. Київ, Деснянський р-н, просп. Лісовий, 4, за результатом якої складено акт від 06.04.2017 року.
Вказаною перевіркою встановлено наступні порушення:
- проектну документацію розроблено в одну стадію (стадія РП), чим порушено п. 4.6.2 ДБН А.2.2-3:2014 СКЛАД ТА ЗМІСТ ПРОЕКТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ НА БУДІВНИЦТВО, відповідно до якого для об`єктів III категорії складності проектування здійснюється в дві стадії: проект (П) та робоча документація (Р);
- проектна документація розроблена без проведення та врахування інженерно-геологічних вишукувань та обстежень технічного стану конструкцій, можливість реконструкції з прибудовою не підтверджена розрахунками, чим порушено вимоги п. 9.3, 9.10, 9.11 ДБН В.3.2-2-2009 Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт, п.4.1 ДБН А.2.2-3- 2014 СКЛАД ТА ЗМІСТ ПРОЕКТНОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ НА БУДІВНИЦТВО;
- не оформлений належним чином титульний аркуш проектної документації, а саме: підпис керівника проектної організації та підпис ГАПа не завірені печаткою організації та персональною печаткою (де наведено дані про номер кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він видавався), чим порушено вимоги п. 10.3.1 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 ОСНОВНІ ВИМОГИ ДО ПРОЕКТНОЇ ТА РОБОЧОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ;
- не оформлений належним чином запис про відповідність проекту (робочого проекту) відповідно до чинних норм, правил та стандартів, а саме: підписи головного архітектора проекту та головного інженера проекту не завірені печаткою (де наведено дані про № кваліфікаційного сертифіката архітектора та ким він виданий), чим порушено п. 10.7 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 ОСНОВНІ ВИМОГИ ДО ПРОЕКТНОЇ ТА РОБОЧОЇ ДОКУМЕНТАЦІЇ;
- проектом не передбачено та не виконано заходи з безперешкодного доступу для людей, які відносяться до маломобільних груп населення, а саме: інженерно-технічного обладнання, чим порушені вимоги п. 5.10 ДБН В.2.2- 17:2006 БУДИНКИ І СПОРУДИ. ДОСТУПНІСТЬ БУДИНКІВ І СПОРУД ДЛЯ МАЛОМОБІЛЬНИХ ГРУП НАСЕЛЕННЯ.
Отже, відповідачем під час перевірки виявлено порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки, на підставі яких винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017 року.
У вказаному приписі зафіксовано порушення ст. 23 Закону України Про архітектурну діяльність та ч.8 ст. 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності.
Зазначений припис у встановленому законом порядку не скасовано, доказів скасування матеріали справи не містять.
Відповідно до абзацу 3 статті 23 Закону України Про архітектурну діяльність замовники на проектування і будівництво об`єктів архітектури мають право затверджувати проект, якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.
Згідно частини першої статті 34 Закону № 3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I-III категорій складності
За приписом частини першої статті 39 Закону № 3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Зважаючи на висновки акта перевірки та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 06.04.2017 року, який станом на час розгляду справи є чинним, суд приходить до висновку, що проектна документація на об`єкт: Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м.Київ, Деснянський район, просп. Лісовий, 4 розроблена з порушенням вимог статті 23 Закону України Про архітектурну діяльність.
Відповідно до статті 36 Закону № 3038-VI замовник будівництва самостійно несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про початок виконання будівельних робіт, та виконання будівельних робіт без зареєстрованої декларації.
Пунктом 8 частини 1 статті 1 Закону № 3038-VI передбачено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - це документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.
Згідно з частиною 1 статті 29 Закону № 3038-VI основними складовими вихідних даних є: містобудівні умови та обмеження, технічні умови, завдання на проектування.
Суд акцентує, що абзацем 3 статті 23 Закону України Про архітектурну діяльність надано замовнику на проектування і будівництво об`єктів архітектури право затверджувати проект, лише якщо він не суперечить законодавству, містобудівним умовам та обмеженням забудови земельної ділянки.
Тобто, проект на будівництво створює правові наслідки за умови його відповідності встановленим вимогам і виключно у разі дотримання таких вимог проект на будівництво може бути затверджений замовником будівництва.
Самочинним вважається будівництво, яке здійснюється хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, та за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.
Як вже судом зазначалось, відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.
Системний аналіз зазначених положень дає підстави для висновку, що об`єкт будівництва Реконструкція нежитлових приміщень з прибудовою під магазин продовольчих та непродовольчих товарів за адресою: м.Київ, Деснянський район, просп. Лісовий, 4 має ознаки самочинного у зв`язку із виявленням недостовірних даних, внесених замовником у повідомленні про початок будівельних робіт.
Також суд зазначає, що чинним законодавством України не передбачено, що встановлення фактів наведення замовником недостовірних даних у деклараціях відбувається виключно за результатами здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, а не в процесі їх проведення.
Тобто, скасування декларації про початок виконання будівельних робіт може бути наслідком самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, а саме встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалась в декларації, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації та шляхом здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення планових та позапланових перевірок.
Також судом враховано, що відповідно до підпунктів 3 та 5 пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності №1817-VIII від 17 січня 2017 року зареєстровані до набрання чинності цим Законом декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт можуть бути скасовані відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, а саме: встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта та вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства, невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю; виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.
В адміністративному судочинстві діє принцип офіційності, який полягає в активній позиції суду щодо з`ясування всіх обставин у справі. Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі. У разі невиконання цього обов`язку суд витребовує названі документи та матеріали, а якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів (частина 5 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
На підставі викладеного, зважаючи на встановлені обставини та аналіз чинного законодавства, оскільки доводи позивача не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Істрейт не підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи відмову у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю Істрейт, суд приходить до висновку про відсутність підстав для присудження і всіх здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 2-10, 11, 12, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 250, 251, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю Істрейт до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 12 липня 2019 року.

Суддя І.О. Лозицька