Справа № 520/11472/18
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2019-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2019 р.Справа № 520/11472/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Рєзнікової С.С. ,Лях О.П.

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.,

представника позивача Демського В.Ю. ,

представника відповідача Нікішиної Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Держпраці у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.03.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Старосєльцева О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 11.03.19 року по справі № 520/11472/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Лекорна"

до Головного управління Держпраці у Харківській області

про скасування наказу та постанови про накладення штрафу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Лекорна" звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Харківській області, в якому, з урахуванням уточнень, просив суд:

- скасувати наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 13 грудня 2018 року №01.01-07/2041 "Про проведення заходу державного контролю Товариства з обмеженою відповідальністю "Лекорна";

- скасувати постанову Головного управління Держпраці у Харківській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами № ХК3757/1161/НП/СПТД-ФС від 03.01.2019 у розмірі 372300,00 грн. на ТОВ "Лекорна".

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що захід державного нагляду (контролю) було призначено владним суб`єктом за штучно створеною (не існуючою насправді) підставою - підробленим зверненням фізичної особи - громадянина, проведено з порушенням закону. Наголошував, що за таких обставин, відповідальність застосована неправомірно.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 06.03.2019 позовні вимоги задоволено.

Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Держпраці у Харківській області від 13.12.2018р. №01.01-07/2041 "Про проведення заходу державного контролю Товариства з обмеженою відповідальністю "Лекорна". Визнано протиправним та скасовано постанову Головного управління Держпраці у Харківській області №ХК3757/1161/НП/СПТД-ФС від 03.01.2019р. про накладення штрафу. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Лекорна" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Харківській області витрати зі сплати судового збору у розмірі 7346,50 грн.

Не погодившись з вказаним рішенням, відповідачем Головним управлінням Держпраці у Харківській області, подано апеляційну скаргу, в якій, вказуючи на порушення норм матеріального та процесуального права та невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.03.2019 скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити ТОВ "Лекорна" у задоволенні позову.

В обґрунтування апеляційної скарги заявник зазначає, що спроба проведення інспекційного відвідування була здійснена за зверненням працівника ОСОБА_2 про порушення стосовно нього законодавства про працю ТОВ "Лекорна" та наказу 01.01.-07/2041 від 13.12.2018. При проведенні заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування за адресою діяльності позивача, головним інженером ТОВ "Лекорна" відмовлено в допуску на території та приміщення об`єкта відвідування. Однак, головний інженер мав всі повноваження на допуск інспекторів праці до проведення перевірки.

Відповідно до відзиву на апеляційну скаргу, ТОВ "Лекорна" зазначає, що фізична особа ОСОБА_2 склала нотаріально посвічену заяву, в якій зазначила, что зверталась на Урядову лінію виключно з приводу видачі довідки про дохід, питання оформлення трудових відносин не порушувалось, категорично заперечила власну причетність до складання та підписання звернення від 04.12.2018. В свою чергу відповідач не пояснив, яким чином дана заява з`явилась у нього. Крім того, інспекторами праці-співробітниками ГУ Держпраці у Харківській області не було ознайомлено позивача з підставою проведення інспекційного відвідування та не було надано копії направлення на проведення інспекціного відвідування.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 23.07.2019 представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено наявними в матеріалах справи доказами, що 13.12.2018 владним суб`єктом, ГУ Держпраці у Харківській області було видано наказ №01.01-07/2041 про призначення відносно позивача заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування з питання фактичного допуску осіб до роботи без укладення трудового договору.

Цією ж датою владним суб`єктом було оформлено направлення №01.01-94/02.02/3818 на проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування з питання додержання законодавства про працю.

Матеріалами справи встановлено, що фактичною підставою для призначення заходу державного контролю є надходження звернення найманого працівника з питання порушення правил оформлення трудових відносин, а саме: 1) усне телефонне звернення гр. ОСОБА_2 на Урядову гарячу лінію 1545 від 22.11.2018 з приводу видачі довідки про дохід, 2) письмове звернення гр. ОСОБА_2 від 04.12.2018 з приводу видачі довідки про дохід та підозри про роботу без оформлення трудових відносин.

14.12.2018 працівниками владного суб`єкта було складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування №ХК/3757/1161/НП, який працівник ТОВ - головний інженер ОСОБА_3 відмовився підписати.

03.01.2019 ГУ Держпраці у Харківській області було видано постанову №ХК3757/1161/НП/СПТД-ФС про накладення 372300,00грн. штрафу на підставі абз.7 ч.2 ст.265 Кодексу законів про працю України.

19.01.2019р. фізична особа - громадянин ОСОБА_2 склала нотаріально посвідчену заяву, в якій сповістила, що зверталась на Урядову лінію виключно з приводу спонукання Товариства до видачі довідки про дохід, питання оформлення трудових відносин при цьому не порушувалось, категорично заперечила власну причетність до складання та підписання звернення від 04.12.2018.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що факт порушення прав та інтересів позивача у спірних правовідносинах знайшов свого підтвердження в ході розгляду справи, що є визначеною процесуальним законом обставиною для скасування оскаржених рішень владного суб`єкта.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Закону № 877-Vвстановлено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до частини четвертої статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно ст. 2 Закону № 877-V зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.

Тлумачення цієї норми вказує на те, що органи державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення в першу чергу повинні ураховувати особливості правового регулювання, визначені законами у відповідній сфері та міжнародними договорами, одночасно звертаючи увагу на правила перелічені в частині п`ятій статті 2 Закону № 877-V та, якщо певні правовідносини не врегульовані законами у відповідній сфері та міжнародними договорами звертатись до інших норм Закону № 877-V.

Статтею 6 Закону № 877-V визначено, що підставою для здійснення позапланового заходу є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Крім того, у абзаці 5 частини першої статті 6 Закону № 877-V зазначено, що у такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Відповідно до п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою КМУ від 11.02.2015 № 96 Державна служба України з питань праці є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМУ через Міністра соціальної політики і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Згідно з п. 7 Положення № 96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи. Таким чином, зазначеними нормами законів України передбачено, що позаплановий захід державного контролю за зверненням фізичної особи повинен здійснюватися за погодженням з державною регуляторною службою або Міністерства соціальної політики України.

Матеріалами справи встановлено, що доказів погодження з Державною регуляторною службою позаплановий захід дотримання вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ТОВ "Лекорна", Головним управлінням Держпраці у Харківській області не надано, як і не надано доказів пред`явлення позивачу доказів погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного колегіального органу.

Також, матеріалами справи встановлено, що 22.11.2018 ОСОБА_2 звернулась на Урядову гарячу лінію 1545 та повідомила, що з 07.08.2018 по 27.08.2018 працювала в ТОВ "Лекорна", однак при зверненні у бухгалтерію їй не надають довідку про дохід (а.с. 32).

Колегією суддів встановлено, ОСОБА_2 отримала довідку про доходи за серпень 2018 року від 23.11.2018 № 2311-7, що підтверджується її підписом на другому екземплярі вказаної довідки (а.с. 53).

Однак, матеріали справи також містять заяву ОСОБА_2 , яка надана безпосередньо до Головного управління Держпраці в Харківській області 04.12.2018, відповідно до якої зазначено, що в листопаді 2018 року вона зверталась на урядову горячу лінію з проханням посприяти у видачі довідки про доходи за період з 07.08.2018 по 27.08.2018 в ТОВ "Лекорна". Довідку станом на 4.12.2018 не отримала. Зазначає, що має підозру, що вона працювала без оформлення трудових відносин у товаристві у зв`язку з чим їй відмовляють у видачі вказаної довідки. На підставі наведеного, просить провести перевірку з даного питання та посприяти у видачі довідки (а.с. 33).

13.12.2018 Головним управлінням Держпраці у Харківській області було видано наказ № 01.01-07/2041 про призначення відносно ТОВ "Лекорна" заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування з питання фактичного допуску осіб до роботи без укладання трудового договору та оформлено направлення № 01.01-94/02.02/3818.

В подальшому, у зв`язку з ненаданням доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта відвідування, в якіх використовується наймана праця, 14.12.2018 Головним управлінням Держпраці у Харківській області складено акт про неможливість проведення інспекційного відвідування № ХК3757/1161/НП та 20.12.2018 акт про відмову від підпису № ХК3757/1161/НП-ВП.

В абзаці 9 частини першої статті 6 Закону № 877-V зазначено, що під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Це положення покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань.

Однак, колегія суддів зазначає, що відповідно до наказом № 01.01-07/2041 доручено провести заходи державного контролю на предмет додержання законодавства про працю, у направленні № 01.01-94/02.02/3818 від 13.12.2018 на проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування зазначені питання, які підлягають контролю, а саме: п. 2, 3, 4, 5, 6 частини 1, п. 7.12-7.24, 8 частини 2 акту інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що на час прийняття спірного наказу ОСОБА_2 вже було видано довідку про доходи, також остання відмовилась від причетності до складання письмового звернення від 04.12.2018р., а усне звернення від 22.11.2018 взагалі не стосувалось питання оформлення трудових відносин, то оскаржений наказ від 13.12.2018 №01.01-07/2041 підлягає визнанню протиправним, адже виходить поза межі предмету звернення громадянина.

Незаконність оскарженого наказу полягає також і у тому, що з огляду абз.5 ч.1 ст.6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" та зміст письмового звернення від 04.12.2018 оскаржена перевірка могла бути призначена владним суб`єктом виключно в частині епізоду взаємовідносин Товариства з конкретно ідентифікованим найманим працівником - ОСОБА_2 . Підстав для розширення предмету перевірки порівняно з предметом звернення громадянина відповідач у спірних правовідносинах не мав.

Відповідно до листа Головного управління Держпраці у Харківській області від 21.12.2018 № С-94/УГЛ/С-1338/02.02/12.-15/14828 повідомлено ОСОБА_2 , що 14.12.2018 було здійснено інспекційне відвідування ТОВ "Лекорна", однак здійснити державний захід контролю не можливо. За результатами заходів державного контролю у формі інспекційного відвідування вжито заходи в межах повноважень.

Відповідно до листа від 01.02.2019 на адресу ГУ Держпраці у Харківській області ОСОБА_2 зазначає, що претензій до ТОВ "Лекорна" не має та щодо порушення ТОВ "Лекорна" трудового законодавтсав ніколи не зверталась.

Крім того, відповідно до заяви ОСОБА_2 , яка посвічена державним нотаріусом Богодухівської ДНК Харківської області 19.01.2019 року, зазначено, що ОСОБА_2 з 07.08.2018 по 27.08.2018 перебувала в офіційних трудових відносинах з ТОВ "Лекорна" на посаді помічника пекаря. Після звільнення з ТОВ "Лекорна" з нею було проведено всі передбачені законом розрахунки та видана трудова книжка з відповідним записом про трудові відносини з ТОВ "Лекорна". 22.11.2018 вона звернулась на Урядову горячу лінію 1545 з питання щодо зобовязання ТОВ "Лекорна"видати довідку про дохід. Інших вимог не було. 23.11.2018 ТОВ "Лекорна" видала необхідну довідку про її дохід. Також зазначає, що до ГОловного управління Держпраці в Харківській області з письмовою скаргою або з іншими зверненнями (в.т.ч. у грудні 2018), щодо порушення ТОВ "Лекорна" законодавства про оформлення трудових відносин в товаристві, також не підписувала та не подавала.

Матеріалами справи встановлено, що 20.12.2018 ГУ Держпраці прийнято рішення щодо розгляу справи про накладення штрафу № ХК3757/1161/НП/СПТД та направлено на адресу ТОВ "Лекорна" повідомлення, що розгляд справи про накладення штрафу за недопущення до проведення перевірки з питань порушення законодавства про працю, а саме фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору відбудеться 03.12.2019 о 12:45 за адресою: м. Харків, м-н. Свободи, 5, Держпром, 7, під., 6 пов., кімн . 811.

В подальшому, 03.01.2019 ГУ Держпраці у Харківській області було видано постанову №ХК3757/1161/НП/СПТД-ФС про накладення 372300,00грн. штрафу на підставі абз.7 ч.2 ст.265 Кодексу законів про працю України.

Колегія суддів зазначає, що механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" визначається Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 509 від 17.07.2013 .

Пунктом 2 Порядку № 509 визначено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, начальниками управлінь і відділів Держпраці та їх заступниками (з питань, що належать до їх компетенції), начальниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками, керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (далі - уповноважені посадові особи).

Згідно з п. 3 Порядку № 509 уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу. Відповідно до п. 4 Порядку № 509 справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Згідно з п. 6 Порядку № 509 про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Ключовим правовим питанням у справі є застосування п. 6 Порядку № 509, а саме зміст обов`язку державного органу повідомляти особу, яка притягується до відповідальності, про час та місце розгляду справи, а також правові наслідки неповідомлення.

Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Колегія суддів зазначає, що штраф у розмірі 372300,00 грн., який було застосовано до позивача, є суттєвим. Така санкція співмірна з покараннями за злочини. Відповідно до ч. 2 ст. 53 Кримінального кодексу України розмір штрафу визначається судом залежно від тяжкості вчиненого злочину та з урахуванням майнового стану винного в межах від тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян до п`ятдесяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, якщо статтями Особливої частини цього Кодексу не передбачено вищого розміру штрафу.

Особі, до якої застосовуються такі суттєві санкції відповідальності, повинно бути забезпечено право завчасно знати про час та місце розгляду справи. Це право є гарантією реалізації інших прав - на участь в засіданні, висловлення заперечень, надання доказів, захист тощо.

Положення п. 6 Порядку № 509 покладає цей обов`язок на уповноважену посадову особу. Зміст цього обов`язку не вичерпується надсиланням тексту відповідного повідомлення, оскільки саме лише надсилання, без отримання, не свідчить про поінформованість особи про час та місце розгляду справи, а отже робить це право недієвим.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Відповідно до п. 7 Порядку 509 справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду. Отже, саме на уповноважену посадову особу покладається обов`язок з`ясувати чи поінформовано особу. При цьому, саме лише надсилання повідомлення (без доказів його отримання) не свідчить про її поінформованість. У разі неналежного поінформування особи, яка притягується до відповідальності, уповноважена особа не може розпочинати розгляд справи.

З огляду на це, обов`язок уповноваженої посадової особи письмово повідомляти суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду справи про накладення штрафу вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за п`ять днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Таке тлумачення п. 6 Порядку № 509 відповідає завданням адміністративного судочинства та принципу верховенства права, оскільки має наслідком більш ефективний захист права та інтереси фізичних та юридичних осіб.

Колегія суддів зауважує, що повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи, яка її стосується. У разі одержання повідомлення до засідання, але у строк, що є меншим за п`ятиденний, особа повинна вживати розумних заходів для реалізації своїх прав на участь у засіданні.

Відповідно до п. 5 Порядку № 509 у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Матеріалами справи встановлено, що повідомлення від 20.12.2018 № 0458 про розгляд справи про накладення штрафу було направлено на адресу ТОВ "Лекорна" 20.12.2018, відповідно квитанції ПАТ "Укрпошта", однак доказів того, що вказаний лист було отримано позивачем взагалі відсутні, обставин, які б свідчили про ухилення від отримання повідомлення не надано. Крім того, колегія суддів зауважує, що дата розгляду справи про накладення штрафу взагалі вказана 3.12.2019 року о 12:45, тобто всупереч вимог п. 4 Порядку № 509, відповідно до якої справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Отже, відповідач не довів, що про час розгляду справи про накладення штрафу позивач був поінформований належним чином. За таких обставин, постанова про накладення штрафу є протиправною.

Вказані обставини повністю узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 12.06.2019 по справі № 813/3415/18 та від 31.01.2019 по справі № 809/799/17.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції в повному обсязі досліджено положення нормативних актів, що регулюють спріні правовідносини та дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Згідно із ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визначе, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та працесуального права.

Таким чином, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, дійшла висновку, що при прийнятті рішення, суд першої інстанції дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального права

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 310, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Держпраці у Харківській області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 06.03.2019 року по справі № 520/11472/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) С.С. Рєзнікова О.П. Лях
Повний текст постанови складено 29.07.2019 року