Справа № 420/5326/18
Суддя: Яковлєв О.В.
Дата ухвалення: 2019-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/5326/18

Головуючий в 1 інстанції: Іванова Е.А. рішення суду першої інстанції прийнято у м. Одеса 10 липня 2019 року об 12 год. 12 хв.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача: Яковлєва О.В.,

суддів Градовського Ю.М., Крусяна А.В.,

при секретарі Голобородько Д.В.,

за участі сторін:

представника апелянта Хлистуна Р.В., Чабан О.О.,

представника позивача Нікішева О.В. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2019 року, у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Багатопрофільне виробничо-обслуговуюче підприємство «БЕСТ» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И Л А :

Товариство з обмеженою відповідальністю «Багатопрофільне виробничо-обслуговуюче підприємство «БЕСТ» звернулось до суду з позовом у якому заявлено вимоги Управлінню Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, а саме: визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 047/18 від 17 вересня 2018 року; визнання протиправним та скасування припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 515/18 від 03 вересня 2018 року.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2019 року задоволено позовні вимоги.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням відповідачем подано апеляційну скаргу з якої вбачається про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а тому просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовано тим, що судом першої інстанції зроблено помилковий висновок про задоволення позовних вимоги, так як товариством у межах спірних правовідносин порушено вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В даному випадку, апелянтом зазначено, що товариством самочинно проведено будівельні роботи з реконструкції належної йому нежитлової будівлі.

При цьому, факт проведення відповідних будівельних робіт, станом на момент проведення спірної перевірки, підтверджується наданими до суду суб`єктом владних повноважень фотографіями.

Крім того, апелянт вважає, що саме товариство, на момент проведення спірної перевірки та до притягнення його до відповідальності за порушення містобудівного законодавства мало повідомити контролюючий орган про наявність орендатора у об`єкта перевірки.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду, а також правильність застосування судом норм матеріального і процесуального права та правової оцінки обставин у справі, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а судове рішення - скасуванню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/155 ДАБК від 26 червня 2018 року проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів та правил ТОВ «БВОП «БЕСТ» на об`єкті, за адресою: АДРЕСА_1.

За результатами проведеної перевірки складено акт проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 001110 (далі - Акт перевірки), згідно якого виявлено самочинне виконання будівельних робіт з реконструкції об`єкту перевірки.

Також контролюючим органом складено протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності, в якому значиться про порушення позивачем п. 1. ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13 квітня 2011 року.

Крім того, 03 вересня 2018 року контролюючим органом складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого необхідно зупинити виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва до усунення порушень та усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, строком до 05 листопада 2018 року.

При цьому, 17 вересня 2018 року виконувачем обов`язків начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Якименко Р.К., розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності винесено постанову № 047/18 від 17 вересня 2018 року, згідно якої TOB «БВОП «Бест» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф, у сумі 66 276,00 грн.

Не погоджуючись з вказаними обставинами товариство звернулось до суду з даним адміністративним позовом.

За наслідком встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок про задоволення позовних вимог, так як у межах спірних правовідносин позивачем не здійснювалось спірних будівельних робіт, з яким не погоджується судова колегія, з огляду на наступне.

Так, Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 року № 747) затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, який визначає механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Так, згідно абз. 2 п. 2 Порядку будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Крім того, згідно ч. 1 ст. 41 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктом 17 вказаного Порядку встановлено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктом 22 вказаного порядку встановлено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

В свою чергу, Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Колегією суддів встановлено, що у межах спірних правовідносин позивача притягнуто оскаржуваною постановою до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за наслідком встановлення факту проведення реконструкції належного йому нерухомого майна без подання у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

При цьому, задовольняючи позовні вимог та погоджуючись з посиланнями позивача на протиправність отриманої постанови, судом першої інстанції, зокрема, зроблено висновок, що контролюючим органом не доведено факту виконання спірних будівельних робіт на момент проведення перевірки безпосередньо позивачем.

В свою чергу, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

В даному випадку, позивачем, як власником нерухомого майна, не заперечується факт проведення робіт орендарем належного йому нерухомого майна - ФОП ОСОБА_3 .

Так, згідно договорів оренди від 30 вересня 2016 року № 9/4-7, від 31 серпня 2017 року № 9/4-17 та від 31 липня 2018 року №9/4-27, TOB «БВОП «БЕСТ» передано нежитлове приміщення за адресою: АДРЕСА_1 , в оренду ФОП ОСОБА_3. для здійснення господарської діяльності.

Згідно умов укладених договорів оренди нежитлового приміщення, орендар мав право здійснювати ремонтні роботи приміщення без повідомлення орендодавця, однак, у будь-якому разі лише такі роботи, які не потребують документів, що дають право на їх виконання.

При цьому, згідно актів приймання-передачі об`єкту оренди від 31 серпня 2017 року та від 31 липня 2018 року, ФОП ОСОБА_3 повідомляла позивача про виконання робіт з перепланування другого поверху будівлі, зміни перекриття, прибудови тераси та нових колон.

Внаслідок чого, судом вірно встановлено, що вказані роботи підпадають під визначення «реконструкція об`єкту», а як наслідок потребують подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

В свою чергу, сторонами у справі не заперечується, що ні позивачем, не орендарем його майна, відповідних повідомлень не подавалось.

Між тим, колегія суддів зазначає, що власники нерухомості, повинні додержуватися конституційних положень про те, що "власність зобов`язує", і вона "не повинна використовуватись на шкоду людині і суспільству" (частина третя статті 13 Конституції України), а також, що використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства (частина сьома статті 41 Конституції України).

В даному випадку, колегія суддів вважає, що позивач безумовно був обізнаний про факт проведення спірних будівельних робіт, а як наслідок мав вчиняти належні дії щодо припинення порушень законодавства.

В свою чергу, колегія суддів зазначає, що ФОП ОСОБА_3 не є суб`єктом містобудування, в розумінні частини 2 статті 2 ЗУ «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», оскільки не є замовником будівництва, а лише орендує приміщення.

Внаслідок чого, спірну відповідальність має нести позивач як власник та, відповідно, замовник спірного будівництва.

В даному випадку, вказаний висновок колегії суддів узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена у постанові від 26 червня 2018 року (справа № 804/2417/16).

При цьому, посилання позивач на порушення порядку фото-фіксації його об`єкту (невідповідність пристрою), а також інші процедурні порушення, за умови встановлення факту проведення спірного будівництва без дозвільних документів, не є достатньою та безумовною підставою, на думку колегії суддів, для визнання протиправною оскаржувану постанову.

Крім того, враховуючи встановлений факт порушення вимог містобудівного законодавства, колегія суддів вважає правомірним складений припис про усунення виявлених порушень.

Проте, судом першої інстанції належної правової оцінки вказаним обставинам не надано, а як наслідок зроблено помилковий висновок про задоволення позовних вимог.

Тому, беручи до уваги, що судом першої інстанції допущено порушення норм матеріального і процесуального права, наявні підстави для скасування оскаржуваного судового рішення.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити.

Скасувати рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 лютого 2019 року, прийнявши у справі нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Багатопрофільне виробничо-обслуговуюче підприємство «БЕСТ» до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування рішень.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів після складання повного судового рішення, відповідно до вимог ст. 243 КАС України.

Повний текст судового рішення складено 31 липня 2019 року.

Головуючий суддя Яковлєв О.В.
Судді Градовський Ю.М. Крусян А.В.