Справа № 260/846/19
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

29 липня 2019 рокум. Ужгород№ 260/846/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаврилка С.Є.

з участю секретаря судового засідання Кубічек Н.І.

учасники справи:

позивач: Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" представник не з`явився;

відповідач: Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг представник Коршинський Іван Ярославович,

вирішуючи в підготовчому засіданні питання щодо залучення співвідповідача до участі в адміністративній справі за позовом Публічного акціонерного товариство по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною, відшкодування матеріальної шкоди, інфляційних втрат та трьох відсотків річних,-

ВСТАНОВИВ:

18 червня 2019 року до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовною заявою звернулося Публічне акціонерне товариство по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" (88015, Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Погорєлова, 2, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057 м. Київ, вул. Смоленська, 19, ), якою просить суд: "1. Визнати протиправною бездіяльність Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ідентифікаційний код 39369133) з перегляду тарифу на послуги розподілу природного газу для Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" у бік економічно обґрунтованого; 2. Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ідентифікаційний код 37567646) на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" - 726 390 928,68 грн. майнової шкоди, яка завдана Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг; 3. Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ідентифікаційний код 37567646) на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" - 27 842 856,00 грн. інфляційних втрат; 4. Стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, 6, ідентифікаційний код 37567646) на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" - 9 376 535,76 грн. трьох відсотків річних; 5. Розгляд справи проводити за участі представника ПАТ "Закарпатгаз"."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 червня 2019 року дану позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 04 липня 2019 року було прийнято вказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Позивач у підготовче засідання не з`явився, хоча судом вживалися заходи щодо його виклику, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки позивач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання, його неявка не перешкоджає розгляду даної справи.

Відповідно до статті 173 частини 1 КАС України, завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просив, зокрема, стягнути з Державного бюджету України через Державну казначейську службу України на користь Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Закарпатгаз" 726390928,68 грн. майнової шкоди, 27842856 грн. інфляційних втрат та 9376535,76 грн. трьох відсотків річних.

Таким чином, в підготовчому засіданні, суд поставив на розгляд питання про необхідність залучення до участі в даній справі в якості співвідповідача Державної казначейської служби України, оскільки предметом розгляду даної справи є також відшкодування шкоди, заподіяної діями (бездіяльністю) суб`єктів владних повноважень, співвідповідачами у таких справах є відповідні органи Державної казначейської служби України, до компетенції яких належить казначейське обслуговування бюджетних коштів.

В підготовчому засіданні представник відповідача не заперечував щодо залучення до участі у даній справі Державної казначейської служби України в якості співвідповідача.

Відповідно до статті 180 частини 2 пункту 4 КАС України, у підготовчому засіданні суд вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, заміну позивача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше.

Відповідно до статті 4 частини 1 пункту 9 КАС України, встановлено, що відповідач це суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Згідно положень статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Так, відповідно до статті 48 частини 3 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Відповідно до статті 48 частини 5 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Згідно правової позиції викладеної в постанові Верховного Суду Касаційного господарського суду від 26 липня 2018 року у справі № 907/769/17 чітко передбачено, що гарантії держави щодо виконання судових рішень та виконавчих документів, визначених Законом України "Про виконавче провадження", та особливості їх виконання встановлені Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" (стаття 1 зазначеного закону).

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого Указом Президента України від 13 квітня 2011 року № 460/2011 (далі - Положення № 460/2011), Державна казначейська служба України (Казначейство України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів України. Казначейство України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для реалізації державної політики у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Казначейство України відповідно до покладених завдань здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду (підпункт 5 пункту 4 Положення № 460/2011).

Відповідно до статті 2 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" держава гарантує виконання рішення суду про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії щодо майна, боржником за яким є: державний орган, державне підприємство, установа, організація (далі державне підприємство), юридична особа, примусова реалізація майна якої забороняється відповідно до законодавства.

Згідно із статтею 3 частиною 1 зазначеного закону виконання рішень суду про стягнення коштів, боржником за якими є державний орган, здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в межах відповідних бюджетних призначень шляхом списання коштів з рахунків такого державного органу, а в разі відсутності у зазначеного державного органу відповідних призначень - за рахунок коштів, передбачених за бюджетною програмою для забезпечення виконання рішень суду.

Згідно зі статтею 25 Бюджетного кодексу України відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом. Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.

Відповідно до статті 43 частини 1 Бюджетного кодексу України Державна казначейська служба України забезпечує казначейське обслуговування бюджетних коштів на основі ведення єдиного казначейського рахунку, відкритого у Національному банку України.

Згідно з висновком, наведеним у рішенні Конституційного Суду України № 12/рп-2001 від 03 жовтня 2001 року, не допускається відшкодування шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади за рахунок коштів, що виділяються на утримання цих органів.

Отже, при розгляді справ за позовами про відшкодування шкоди, заподіяної діями (бездіяльністю) органів державної влади, судам слід враховувати, що співвідповідачами у таких справах є відповідні органи Державної казначейської служби України, до компетенції яких належить казначейське обслуговування бюджетних коштів. До того ж, не вимагається наявність порушення вказаними органами прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі.

Судом встановлено, що залучення співвідповідача не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи, в зв`язку з чим, суд дійшов висновку про наявність підстав для залучення до участі у даній справі Державної казначейської служби України в якості співвідповідача.

Разом з тим, з метою недопущення обмеження прав сторін, визначених положеннями КАС України, суд вважає за необхідне на даній стадії підготовчого засідання запропонувати відповідачу Державній казначейській службі України подати відзив на позовну заяву.

Відповідно до статті 181 частини 2 КАС України, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни позивача, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача.

Керуючись статтями 46, 48, 180, 181, 248 КАС України, суд -,

ПОСТАНОВИВ:

Залучити Державну казначейську службу України (01601, м. Київ, вул. Бастіона, 6, ) до участі у справі за позовом Публічного акціонерного товариство по газопостачанню та газифікації "Закарпатгаз" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання бездіяльності протиправною, відшкодування матеріальної шкоди, інфляційних втрат та трьох відсотків річних, в якості співвідповідача.

Запропонувати Державній казначейській службі України подати протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали відзив на позовну заяву та відповідні докази.

Підготовче засідання в порядку статті 181 частини 2 КАС України, відкласти на 21 серпня 2019 року об 15:00 годин, про що повідомити учасників справи.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 29 липня 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було складено 01 серпня 2019 року.

Суддя С.Є. Гаврилко