Справа № 240/422/19
Суддя: Моніч Б.С.
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/422/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Капинос Оксана Валентинівна

Суддя-доповідач - Моніч Б.С.

18 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Моніча Б.С.

суддів: Капустинського М.М. Охрімчук І.Г. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Довганюк В.В.,

позивача, представника позивача та представника відповідача,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради про визнання протиправними та скасування припису і постанови,

В С Т А Н О В И В :

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

В січні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 11.01.2019 №3/19 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів та правил, а саме: про встановлення порушень підпунктів "а", "б" п.3 ч. 3 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пп. 3 п.11 ПКМУ №533;

- визнати протиправною і скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 18.01.2019 №4-Ф по справі про адміністративне правопорушення, а саме: "а", "б" пункту 3 частини третьої ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" пп. 3 п. 11 ПКМУ №533.

В обґрунтування позову зазначив, що припис №3/19 від 11.01.2019 та постанова по справі про адміністративне правопорушення №4-Ф від 18.01.2019 винесені всупереч нормам законодавства та підлягають скасуванню, оскільки прийняті без урахування всіх обставин та з порушенням норм чинного законодавства.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕНННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року Позов ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправним та скасовано припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 11.01.2019 №3/19 .

Визнано протиправною та скасовано постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради від 18.01.2019 №4-Ф.

ІІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Судом встановлено, що Управлінням ДАБК Житомирської міської ради в період з 04.10.2018 до 17.10.2018 проводилась позапланова перевірка дотримання вимог законодавства ОСОБА_1 у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої був складений акт №136.

Перевіркою встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 , без оформлення дозвільної документації виконуються будівельні роботи з будівництва будинку, орієнтовними розмірами в плані 13,0 м. х 17,0 м., висотою близько 6,0 м. На момент проведення перевірки влаштовано фундамент, виконано цегляну кладку стін 1-го та 2-го поверхів, влаштовані монолітні залізобетонні перекриття 1-го та 2-го поверхів, монолітні пояси 1-го та 2-го поверхів, вище монолітного поясу 2-го поверху ведеться кладка зовнішніх стін по периметру будинку, змуровано цегляні труби димо та вентиляційних каналів. Прорізи стін не заповнені віконними та дверними блоками. (а.с.65-72)

За результатам перевірки відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.10.2018 та надано припис про усунення виявлених порушень № 54/18 від 17.10.2018.

Приписом від 17.10.2018 №54/18 позивача зобов`язано негайно зупинити виконання будівельних робіт з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 та у термін до 17.12.2018 усунути вказане порушення шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками. (а.с.76)

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8500 грн. (а.с.78)

У період з 27.12.2018 по 11.01.2019 представниками відповідача перевірено виконання ОСОБА_1 вимог припису №54/18 від 17.10.2018 про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт на об"єкті "Будівництво будинку за адресою: АДРЕСА_1".

За результатами проведеної перевірки був складений акт № 7, в якому зазначено наступне: при виході на об`єкт встановлено, що всупереч вимогам припису № 54/18 від 17.10.2018 про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт, громадянином ОСОБА_1 продовжено виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: з моменту попереднього позапланового заходу на об`єкті було влаштовано покрівлю, виконано утеплення фасадів з опорядженням штукатуркою, заповнено віконні прорізи, влаштовано накриття над входом до будинку. Також всупереч вимогам вищевказаного припису позивачем не було усунуто порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI). (а.с.81-89)

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" відповідачем був виданий припис від 11.01.2019 № 3/19, яким зобов`язано у термін до 11.03.2019 усунути порушення вимог законодавства, шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) або добровільно привести об`єкт у первісний стан. (а.с.93)

На підставі матеріалів перевірки відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення від 11.01.2019 та повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 18.01.2019 о 10.30. (а.с.91-92)

За результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення Управлінням було прийнято постанову № 4-Ф від 18.01.2019, згідно якої за порушення пп."а", "б" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" підпункту 3 пункту 11 ПКМУ №553, визнано винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.188-42 КУпАП та на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5100 грн. 00 коп. (а.с.94)

Позивач, вважаючи припис від 11.01.2019 та постанову про адміністративне правопорушення від 18.01.2019 незаконними, звернувся до суду для захисту порушеного права.

IV. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що суб`єктом владних повноважень не доведено належними та допустимими доказами правомірності прийнятого ним припису та постанови, не доведено що вони прийняті на законних підставах та відповідають нормам чинного законодавства України.

V. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення від 04.04.2019 року з прийняттям нового судового рішення - про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 .

В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що оскаржувані припис та постанова прийняті у відповідності до вимог чинного законодавства, обґрунтовано та з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття правильного рішення.

Вказує, що будівельні роботи можуть виконуватись замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Повідомлення про початок будівельних робіт подане позивачем з порушенням установлених вимог та не спричинило у нього права на початок будівельних робіт.

Також зазначає, що ОСОБА_1 , будучи обізнаним стосовно часу та місця розгляду його справи про адмінправопорушення, не повідомляв відповідача про неможливість його присутності у визначений час.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить у задоволенні вимог апеляційної скарги відмовити.

VI. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ

Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених ст. 308 КАС України, а також надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.

Згідно з ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Як передбачено ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI (далі - Закон №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль- це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно - будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно п. 3 абз. 6 ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI однією з підстав проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва є виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Пунктами 16, 17 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Відповідно до п. 20 Порядку протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" №208/94-ВР (далі - Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до п. 1 ч. 6 cт. 2 Закону №208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: 1) невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб; зупинення підготовчих та будівельних робіт - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Отже, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог закону, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис та в подальшому за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення виноситься постанова про адміністративне правопорушення. При цьому, підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом, підставами для прийняття оскаржуваних припису та постанови слугувало невиконання позивачем припису від 17.10.2018 №54/18, яким останнього було зобов`язано негайно зупинити виконання будівельних робіт з будівництва будинку за адресою: АДРЕСА_1 та у термін до 17.12.2018 усунути вказане порушення шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011, пп. 3 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: 1) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 2) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Про те, що вказані приписи є різними документами свідчить й те, що Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та комунального господарства України від 15.05.2012 №240 затверджено дві окремі Форми вказаних приписів: 1) форму припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил згідно з додатком 3; 2) форму припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт згідно з додатком 4.

Таким чином, посадова особа відповідача, встановивши, що позивачем виконуються будівельні роботи без набуття права на їх виконання мав би винести припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, як того вимагає абз.4 пп.3 п.11 Порядку №553.

В порушення зазначених норм, у приписі відповідача зобов`язано і зупинити виконання будівельних робіт, і усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Крім того, відповідач у приписі від 17.10.2018 зобов`язав до 17.12.2018 усунути порушення вимог законодавства, шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Разом з тим, зазначені вимоги суперечать вимогам законодавства, оскільки повноваження з реєстрації повідомлень про початок будівельних робіт покладені, у даному випадку, на органи державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції Закону № 1817-VIII від 17.01.2017) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України (частини 1-3).

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747) із змінами від 25.04.2018 №327, якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 466).

Повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2 1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт (п.13 Порядку №466).

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. (п.8)

Відповідно п.9 Порядку №466 дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі - реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних визначає Порядок ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затверджений Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 № 92.

Реєстрація - внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів .

Повноваження Держархбудінспекції здійснюються її апаратом. При цьому отримання повідомлень про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), які розміщено на території кількох адміністративно-територіальних одиниць та вплив (відповідно до проектної документації) від діяльності яких після прийняття в експлуатацію буде поширюватися на дві і більше адміністративно-територіальні одиниці, здійснюється апаратом Держархбудінспекції, а щодо інших об`єктів - її територіальними органами за місцезнаходженням таких об`єктів.

До реєстру вносяться відомості про: а) назву, дату та номер повідомлення, декларації, дозволу, сертифіката, у тому числі відомості про повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків та надання відмови у видачі дозволів чи сертифікатів; б) найменування та місцезнаходження об`єкта будівництва; в) замовника (зміну замовника); г) орган державного архітектурно-будівельного контролю, яким було внесено відповідні дані до реєстру; ґ) підрядну (зміну підрядної), проектну організацію (за наявності) (найменування, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ, серія та номер ліцензії (за наявності)) д) авторський і технічний нагляд (його зміну), головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта (прізвище, ім`я та по батькові особи, серія та номер кваліфікаційного сертифіката), коригування проектної документації; е) документ, що підтверджує право власності чи користування земельною ділянкою (назва, реєстраційний номер, дата видачі, орган, що видав документ).

Посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій. (п.12)

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що для початку виконання будівельних робіт подається до органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт, який зобов`язаний зареєструвати подане повідомлення та внести дані про нього до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Отже, відповідачем фактично зобов`язано позивача виконати вимоги припису у спосіб, який унеможливлює позивача його виконати.

Вказане свідчить про те, що припис, за невиконання якого прийнято спірні припис і постанову, був складений із порушенням Порядку здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.201 1 № 553, всупереч затвердженій формі та з порушенням принципу правової визначеності.

Зазначене вказує на упередженість органу державного архітектурно-будівельного контролю та зумовлює можливість неоднозначного тлумачення вимоги органом державного архітектурно-будівельного контролю. Відтак, припис №54/18 не можна вважати чітким та зрозумілим.

У приписі №3/19 від 11.01.2019 встановлено, що всупереч вимогам припису № 54/18 від 17.10.2018 про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт, громадянином ОСОБА_1 продовжено виконання будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: з моменту попереднього позапланового заходу на об`єкті було влаштовано покрівлю, виконано утеплення фасадів з опорядженням штукатуркою, заповнено віконні прорізи, влаштовано накриття над входом до будинку. Також всупереч вимогам вищевказаного припису позивачем не було усунуто порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI). Зазначене є порушенням пп.3 п.11 ПКМУ №553.(а.с.81-89)

Відповідачем зобов`язано у термін до 11.03.2019 усунути порушення вимог законодавства, шляхом реєстрації у встановленому порядку повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) або добровільно привести об`єкт у первісний стан.

При цьому, суд відмічає, що посадова особа відповідача, встановивши, що позивачем виконуються будівельні роботи без набуття права на їх виконання мав би винести припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, як того вимагає абз.4 пп.3 п.11 Порядку №553.

У винесеному приписі відповідач всупереч положенням пп.3 п.11 Порядку визначив строк, в який має бути виконаний припис та яким шляхом він має бути виконаний, тобто фактично поставив позивача в певні часові рамки, чим обмежив його у праві вибору, яким чином та в який спосіб виконувати припис та усунути виявлені порушення, що чинним законодавством не передбачено.

Поряд з цим, припис не містить тих обов`язкових вимог, які передбачені чинними нормативно-правовими актами щодо припису про зупинення будівельних робіт, а вміщені у ньому вимоги порушують принцип правової визначеності, з якого слідує, що обмеження будь-якого права повинні базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки (Рішення Конституційного суду України у справі № 1-25/2010 від 29.06.2010).

З матеріалів справи вбачається, що на виконання вимог припису позивачем 03.02.2019 відповідачу подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об"єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта на реконструкцію житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с.103-106) .

Разом з тим, зареєструвати таке повідомлення, як було вказано у приписі, позивач не міг, оскільки такі повноваження покладені на органи державного архітектурно-будівельного контролю.

Отже, як і при винесенні припису від 17.10.2018 року відповідачем у спірному приписі зазначено спосіб його виконання та усунення порушень, яке позивач фізично не міг виконати в силу відсутності у нього такого обов`язку та повноважень.

При цьому, суд відмічає, позивачем свій обов`язок встановлений законом, що передбачає подання відповідачу повідомлення про початок виконання будівельних робіт, виконано.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що орган державного архітектурно-будівельного контролю виніс припис №3/19 від 11.01.2019 із порушенням Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.201 1 № 553, не у спосіб, всупереч формі, яка встановлена чинними нормативно-правовими актами, із порушенням принципу правової визначеності, тому підлягає скасуванню як протиправний.

Апеляційний суд також вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо протиправності постанови про накладення штрафу на позивача.

Відповідно до п.16. Постанови КМУ Про затвердження Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.04.1995 №244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже особа, яка притягається до відповідальності має право під час розгляду справи про адміністративне правопорушення бути присутньою та надавати з даного приводу свої пояснення, докази.

Як вбачається з постанови про адміністративне правопорушення, розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся 18.01.2019 без участі позивача.

В апеляційній скарзі апелянт покликається на те, що позивачу було відомо про дату розгляду адміністративної справи.

Разом з тим, позивач вказує, що повідомляв перевіряючим про те, що не зможе 18-19 січня бути присутнім при розгляді його справи, оскільки він, як священнослужитель православний митрополит Никодим, у період 18.01.2018-09.01.2019 повинен проводити церковну службу та здійснювати обряд освячення води, у зв`язку з чим просив представників відповідача не призначати розгляд його справи у ці дні.

Проте, відповідачем вказаний факт та неможливість явки позивача на розгляд справи про адміністративне правопорушення з поважних причин не було враховано, чим позбавлено його права на надання пояснень з приводу встановлених порушень.

Колегія суддів погоджується з висновком суду, що відповідач при призначенні справи до розгляду на 18.01.2019 повинен був врахувати об`єктивну неможливість позивача бути присутнім та прийнявши рішення без його участі, порушив п.9 ч.2 ст.2 КАС України, відповідно до якого особа має право на участь у процесі прийняття рішення, яке стосується її інтересів та один з принципів верховенства права - бути почутим.

На підставі вищенаведеного, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції всебічно, повно та об`єктивно розглянув справу, правильно встановив обставини справи, наданим доказам дав правильну правову оцінку і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

У свою чергу, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених в оскаржуваному рішенні.

VII. ВИСНОВКИ СУДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Відповідно до вимог ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги відповідача колегією суддів не встановлено.

Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права та підстав для його скасування не вбачається, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Житомирської міської ради залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 29 липня 2019 року.

Головуючий Моніч Б.С.

Судді Капустинський М.М. Охрімчук І.Г.