Справа № 160/5637/19
Суддя: Сидоренко Дмитро Володимирович
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 липня 2019 року Справа № 160/5637/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сидоренка Д.В., розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-СТАТУС" до відповідача-1 - Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, відповідача-2 - Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
Обставини справи: Товариство з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-СТАТУС" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області та Державної фіскальної служби України, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області від 13.09.2018 року №914470/37004571;
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем було складено податкову накладну №8 та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, проте отримано квитанцію №1 від 15.07.2018 року, із змісту якої вбачається, що податкову накладну прийнято, але реєстрацію зупинено, ПН/РК відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків, визначених п.6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» зазначає, що на виконання вимог квитанції №1, позивачем було направлено на адресу Державної фіскальної служби України 11.09.2018 року повідомлення щодо надання пояснень та копій документів про підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленим ПН/РК, однак рішенням комісії ДФС від 13.09.2018 року №914470/37004571 було відмовлено у реєстрації податкової накладної, із зазначенням, що надані платником податку копії документів складені з порушенням законодавства. Позивач не погоджується із вище вказаним рішенням комісії, тому звернувся до суду з даним позовом, з метою захисту своїх прав та інтересів.
Ухвалою суду від 24.06.2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
09.07.2019 року від Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що позивачем було подано на реєстрацію податкову накладну від 22.06.2018 року №8 з сумою обсягу 835833,41 грн. та Комісією встановлено, що відповідно до критеріїв ризиковості платника податку, ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» внесено до переліку ризикових платників, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій. Відповідач-1 зазначає, що позивачем було надано документи у повному обсязі, але вони складені з порушенням законодавства та не були достатніми для прийняття відповідного рішення, тому рішенням Комісії від 13.09.2018 №914470/37004571 було відмовлено позивачу в реєстрації податкової накладної №8 від 22.06.2018 року. З оглядну на вищевикладене, відповідач-1 вважає рішення правомірним та таким, що прийняте відповідно до норм діючого законодавства, вимоги позивача безпідставними та необґрунтованими, тому у задоволенні позову просить відмовити в повному обсязі.
У відповіді на відзив ГУ ДФС у Дніпропетровській області позивач зазначив, що у відзиві відповідач-1 не спростував підстави, які було викладено у позові, визначені критерії ризиковості платника податку є неправомірними, прийняте рішення необґрунтоване, тому просить позов ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» задовольнити у повному обсязі.
Також, 09.07.2019 року від Державної фіскальної служби України надійшов відзив на позов, в якому зазначено, що повноваження ДФС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційним повноваженням та виключною компетенцією уповноваженого органу. Позовні вимоги ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» про зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенню комісії регіонального рівня, зобов`язання ДФС України зареєструвати податкові накладні є передчасним. Зауважує, що зобов`язання зареєструвати податкову накладну є похідною вимогою до ДФС України від вимог ГУ ДФС у Дніпропетровській області, оскільки скасування рішення відповідної комісії контролюючого органу є самостійною підставою для реєстрації відповідної податкової накладної/розрахунку коригування. Враховуючи викладене, відповідач-2 просить відмовити у задоволені позову ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» у повному обсязі.
У відповіді на відзив ДФС України позивач зазначив, що відповідач-2 у відзиві не спростував обґрунтованість позовних вимог, а тільки наголосив, що реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є похідною, тобто повинна бути здійснена тільки після надання правової оцінки відповідної комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області. Тобто, відповідач-2 не заперечує щодо позовних вимог, а тільки наголошує, що ДФС України зможе зареєструвати податкові накладні тільки після скасування рішенням комісії ДФС. На підставі вищевикладеного, позивач просить позовні вимоги задовольнити повністю.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -
Між ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» та КП «Харківські теплові мережі» було укладено договір купівлі-продажу №270174 від 16.03.2010 року, відповідно до пп.1.1. умов якого, позивач зобов`язувався передавати у власність покупцю протягом строку дії договору, а покупець зобов`язувався приймати і оплачувати трубопрокатну продукцію в асортименті по ГК 016-97, найменування та асортимент, кількість та вартість якої вказані у відповідних специфікаціях, які додаються до цього договору і складають його невід`ємну частину.
Згідно специфікації №193 від 22.06.2018 року до договору №270174 від 16.03.2010 року, вартість товару склала 1 003 000,09 грн., в т.ч. ПДВ 167 166,68 грн.
Позивачем 22.06.2018 року було складено рахунок на оплату №48 від 22.06.2018 року та видаткову накладну від 22.06.2018 року №31, згідно якої було поставлено товар до КП «Харківські теплові мережі» за адресою: м.Харків, пр-т Петра Григоренка, 18а. Товарно-транспортною накладною №Р30 від 22.06.2018 року підтверджується, що товар автомобілем РЕНО АЕ3689ВВ було доставлено на адресу покупця.
Разом з тим, 22.06.2018 року позивачем було складено податкову накладну №8 та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Проте, позивачем було отримано квитанцію від 15.07.2018 року, в якій зазначено: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 22.06.2018 №8 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 «Критеріїв ризиковості платника податку». Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних».
На виконання вимог квитанції, ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» було направлено на адресу Державної фіскальної служби України письмові пояснення щодо податкової накладної №8 від 22.06.2018 року та копії документів на підтвердження реальності здійснення операцій по відмовленій ПН/РК.
Рішенням комісії ДФС від 13.09.2018 року №914470/37004571 про реєстрацію або про відмову в реєстрації накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних було відмовлено у реєстрації податкової накладної, та зазначено підставу відмови: «надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства».

Не погодившись із отриманим рішенням комісії ДФС від 13.09.2018 року №914470/37004571, позивач 21.09.2018 року подав скаргу на рішення комісії до ДФС України, в якій просив скасувати рішення та зареєструвати податкову накладну №8 від 22.06.2018 року.

Рішенням комісії з питань розгляду скарг від 01.10.2018 року №33688/37004571/2 було залишено скаргу без задоволення та рішення комісії ДФС без змін. Підставою відмови у задоволенні скарги контролюючий орган зазначив: надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття Комісією рішення про задоволення скарги; відсутні копії документів, що підтверджують факт придбання, виготовлення, вирощування або переробки ТМЦ/чи можливості надання послуг, виконання робіт.

Не погоджуючись із отриманим рішенням від 13.09.2018 року №914470/37004571 про відмову у реєстрації податкової накладної ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» №8 від 22.06.2018 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України, який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За приписами п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1246 від 29.12.2010 (далі - Порядок №1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку №1246, після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пунктів 13-15 Порядку №1246, за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Відповідно до пункту 17 Порядку №1246, у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Згідно з положеннями п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

21 лютого 2018 року Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову №117 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», якою затверджений Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації (набрання чинності 22.03.2018 року) (далі - Порядок №117).

Згідно з пунктами 12 та 13 Порядку №117, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складання податкової накладної/розрахунку коригування;

2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена;

3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

У відповідності до пунктів 15-21 Порядку №117, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку подає до ДФС в електронній формі засобами електронного зв`язку, визначеними ДФС, з урахуванням вимог Законів України "Про електронні довірчі послуги", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

ДФС розміщує та постійно оновлює на своєму офіційному веб-сайті відомості щодо засобів електронного зв`язку ДФС, якими можуть подаватися письмові пояснення та копії документів.

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 15 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС).

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Згідно з п.27 Порядку №117, рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Рішення комісії центрального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено у судовому порядку.

Зупинення реєстрації було здійснено на підставі Критеріїв ризиковості платника податку викладених в листі ДФС від 21.03.2018 року №959/99-99-07-18.

Відповідно до пп.1.6. п.1 Критеріїв ризиковості, комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме:

платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на тимчасово окупованих територіях у Донецькій та Луганській областях і тимчасово окупованій території, в розумінні Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України»;

платник податку зареєстрований платником ПДВ менше трьох місяців;

платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Державної казначейської служби України (крім бюджетних установ);

платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років;

платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України;

платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс);

наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Головні управління ДФС в областях, м. Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв.

Відповідність платника податку Критеріям ризиковості платників податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

Інформація про внесення/виключення платника податку до/з переліку ризикових платників податків, відповідно до пунктів 1.1-1.6 цих Критеріїв, стає доступною платнику в Електронному кабінеті.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, підставою для відмови податковим органом позивачу у реєстрації податкової накладної є надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначена Порядком № 117 (додаток 2 до вказаного Порядку).

Форма такого рішення передбачає, що в разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних через надання платником податків копій документів, які складені з порушенням законодавства, мають бути зазначені конкретні документи.

Проте, в порушення наведених вимог законодавства, оскаржуване рішення Комісії ДФС не містить зазначення конкретного переліку документів, які складені з порушенням законодавства.

Суд наголошує, що будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, повинні містити конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено.

З матеріалів справи вбачається, що основним видом економічної діяльності ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» є оптова торгівля металами та металевими рудами (код УКТ ЗЕД 46.72).

22.06.2018 року ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» було реалізовано до КП «Харківські теплові мережі» () за рахунком №48 від 22.06.2018 року та видатковою накладною №31 від 22.06.2018 року: труби сталеві в асортименті (код УКТЗЕД 7304) на загальну суму 1003000,09 грн. за договором №270174 від 16.03.2010 року. (специфікація №193 від 22.06.2018 року), у зв`язку із чим, по факту першої події, була складена податкова накладна №8 від 22.06.2018 року на суму 1003000,09 грн., в т.ч. ПДВ (20%) 167166,68 грн.

Отже, постачання товарів за податковою накладною №8 здійснювалось в межах виду діяльності позивача «оптова торгівля металами та металевими рудами» (код УКТ ЗЕД 46.72).

Поставка товару здійснювалась відповідно до п.2 Договору купівлі-продажу №270174 від 16.03.2010 року, згідно специфікації №193 від 22.06.2018 року, а перевезення товару підтверджується товарно-транспортною накладною №Р30 від 22.06.2018 року. Передача товару здійснювалась за довіреністю №758 від 20.06.2018 року, складеної на ім`я ОСОБА_1 .

За зазначений товар було сплачено 980000,00 грн., що підтверджується платіжними дорученнями №8759 від 10.07.2018 року на суму 100000,00 грн., №9930 від 15.08.2018 року на суму 560000,00 грн. та №9932 від 15.08.2018 року на суму 320000,00 грн.

Реалізований товар (труба сталева в асортименті, код УКТЗЕД 7304) було куплено у ТОВ «ІМПУЛЬС ДНІПРО» (), взаємовідносини з постачальником підтверджуються наступними документами: договір №1806/18т від 18.06.2018 року, специфікація № 1 від 22.06.2018 року до договору; товар отриманий за видатковими накладними №РН-0622/03 від 22.06.2018 року на суму 421475,96 грн., №РН-2206/04 від 22.06.2018 року на суму 311883,97 грн. та №РН-2206/05 від 22.06.2018 року на суму 238959,97 грн.

Товар повністю оплачено, що підтверджується платіжними дорученнями: №152 від 13.07.2018 року на суму 68072,00 грн., №151 від 13.07.2018 року на суму 500000,00 грн., №153 від 13.07.2018 року на суму 102421,00 грн. та №154 від 16.07.2018 року на суму 301826,90 грн.

Товар отриманий на складі за адресою: м.Дніпро, вул.Базова, 3. Поставка товару здійснювалась автомобілем РЕНО АЕ3689ВВ (причеп АЕ0006ХО), який був замовлений ТОВ ТОВ «МЕТАЛ-СТАТУС» у ФОП ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за договором №8 про надання транспортних послуг від 01.01.2012 року, що підтверджується актом виконаних послуг №АВР-220601 від 22.06.2018 року на суму 10000,00 грн., та підтверджується наданою товарно-транспортною накладною.

Облік розрахунків з постачальником та покупцем товару підтверджується оборотно-сальдовими відомостями по 631 та 6811.

Отже, докази придбання ТМЦ та реалізації (рахунок на оплату, видаткова накладна, податкова накладна, ТТН та інші) позивачем надано до матеріалів справи, проте відповідачем не було надано конкретного переліку документів, які складені позивачем з порушенням законодавства.

Таким чином, в даному випадку, відповідачем-2 не надані докази необхідності зупинення.

Суд зазначає, що на день розгляду адміністративної справи Критерії ризиковості платників податків існують виключно у вигляді листа ДФС України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податків", не затверджені будь-яким наказом Державної фіскальної служби України та не зареєстровані в Міністерстві фінансів України.

Письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту.

Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства України у сукупності з обставинами, встановленими судом в процесі розгляду даної справи на підставі доказів, наявних в матеріалах справи, дозволяє суду прийти до висновку про обґрунтування позивачем належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст.73-74 КАС України протиправності прийнятого рішення комісії про відмову у реєстрації податкової накладної.

Податковим органом не вказано, які саме документи платника податків складені з порушенням законодавства, які вимоги законодавства порушено при складанні документів та яких документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Відтак, відповідно до вищевикладеного та матеріалів справи, відповідачем при винесенні оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації податкової накладної не було дотримано вимог чинного законодавства.

При цьому, під час судового розгляду справи судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що позивачем на виконання відповідних норм чинного податкового законодавства України, було направлено документи, на підтвердження здійснення відповідної операції, за наслідками якої було сформовано податкову накладну №8 від 22.06.2018 року.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у ст.2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Судом встановлено, що рішення суб`єкта владних повноважень не містить чіткого визначення підстав та мотивів для прийняття рішення про відмову в реєстрації податкової накладної, що свідчить про його необґрунтованість і протиправність.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене та з системного аналізу матеріалів справи, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, винесеним не добросовісно, протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну №8 від 22.06.2018 року датою її подання, суд виходить із наступного.

Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Згідно пунктів 19, 20 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Таким чином, законодавством не передбачений інший ефективний спосіб захисту порушеного права у спірних правовідносинах, відмінний від зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну в ЄРПН, у зв`язку із чим суд зобов`язує відповідача-2 зареєструвати податкову накладну №8 від 22.06.2018 року в ЄРПН, датою її фактичного отримання.

Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі №822/1878/18, яка в силу вимог ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України, має бути врахована судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що даний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно із ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в загальному розмірі 1921,00 грн., що документально підтверджується платіжним дорученням №67 від 18.06.2019 року.

Згідно Виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України, судовий збір у розмірі 1921,00 грн. сплачений згідно документа (квитанції) №67 від 18.06.2019 року зараховано на казначейський рахунок.

Приймаючи до уваги задоволення позову ТОВ "МЕТАЛ-СТАТУС" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та Державної фіскальної служби України, характер спірних правовідносин та обставини встановлені під час судового розгляду справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для присудження здійснених позивачем судових витрат пропорційно за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області та ДФС України.

Відповідно до ч.5 ст.250 КАС України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Керуючись статтями 1, 9, 72-77, 139, 243-246, 250, 255, 262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 13.09.2018 року №914470/37004571.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України (; 04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-СТАТУС" (; 49075, м.Дніпро, вул.Сподівань, буд.48) №8 від 22.06.2018 року, датою її фактичного подання.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-СТАТУС" (; 49075, м.Дніпро, вул.Сподівань, буд.48) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 960,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління державної фіскальної служби у Дніпропетровській області (; 49000, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, вул.Сімферопольська, буд.17-А).

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МЕТАЛ-СТАТУС" (; 49075, м.Дніпро, вул.Сподівань, буд.48) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 960,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (; 04053, м.Київ, Львівська площа, буд.8).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Д.В. Сидоренко