Справа № 804/3123/18
Суддя: Жукова Євгенія Олексіївна
Дата ухвалення: 2019-04-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 квітня 2019 року Справа № 804/3123/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Жукової Є.О.,
при секретарі судового засідання Тонояні А.К.,
представника позивача Кульбаки С.О . ,
представника відповідача Анікової М.Д.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", -
Розпорядженням №2775 д від 17.10.2018 р. у зв`язку із відстороненням судді Павловського Д.П., та на виконання розпорядження В.о. керівника апарату суду від 04.10.2018 р. №116 було призначено повторний автоматичний розподіл адміністративної справи №804/3123/18.
Вищезазначену справу №804/3123/18 було розподілено судді Жуковій Є.О., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2018 р.
Відповідно до реєстру передачі справ №3467/18 від 17.10.2018 р. справу №804/3123/18 було передано судді Жуковій Є.О. безпосередньо 18.10.2018 р., що підтверджується відповідним написом, в даному реєстрі №3467/18 від 17.10.2018 р., в графі: «передав - 18.10.2018 р.».
Позовні вимоги обґрунтовані наступним.
Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області в період з 17.01.2018 р. по 30.01.2018 р., на підставі наказу Державної екологічної інспекції Дніпропетровської області від 15.01.2018 р. №26-П та направлення на перевірку від 15.01.2018 р. №4-292-8-3 проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат".
За результатами проведеної перевірки Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області було складено акт щодо додержання проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" №22/8-7/18 від 30.01.2018 р. від 30.01.2018 р.
В тексті позовної заяви було зазначено, що у 2014 році ДП «ДПІ «Кривбаспроект» виконано проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (малонебезпечні)» ПРАТ «ЦГЗК» з розділом ОВНС. Погодження у відповідності до вимог законодавства на вищезазначену проектну документацію на розгляд не надано, що є порушенням ст. ст. 8,11 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 202 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища».
Відповідно до акту про прийняття виконаних робіт в період з січня 2016 по січень 2017 ПРАТ «ЦГЗК» виконано роботи по засипці відпрацьованого кар`єру № 2 проміжними породами Глеюватського кар`єру, відходами сухої магнітної сепарації та будівельними відходами в об`ємі 2389,7 м3.
Зважаючи на вищевикладене, ПРАТ «ЦГЗК» проводяться роботи згідно проекту «Виконання гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру № 2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (малонебезпечні)» без висновку з оцінки впливу на довкілля, що є порушенням ст. З ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», ст. 51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища».
В судове засідання, призначене на 12.04.2019 р. з`явились всі сторони справи у справі.
Представник позивача у судовому засіданні підтримала заявлену позовну заяву і просила її задовольнити, посилаючись на обставини, зазначені у позові.
Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти пред`явлених позовних вимог, та просила суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на відзив від 25.05.2018 р., в якому зазначила наступне.
Як зазначено у направленні №4-292-8-3 від 15.01.2018 року, підставою для проведення позапланової перевірки є саме дотримання вимог природоохоронного законодавства України щодо стану виконання припису від 28.12.2015 р. № 4-6236-8-3, виданого за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015 та виконання припису від 04.07.2016 №4-4388-8-3 виданого за результатами акту позапланової перевірки від 14.06. -30.06.2016 р.
Тобто, під час проведення позапланової перевірки інспектори повинні перевіряти виключно виконання вищевказаних приписів. По-друге в період з 17.01.2018 р, по 30.01.2018 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області на ПРАТ «ЦГЗК» була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства України відносно стану виконання припису № 4-6236-8-3 від 28.12,2015 р„ виданого за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015 та припису №4-4388-8-3 від 04.07.2016р. виданого за результатами акту позапланової перевірки від 30.06.2016 р.
За результатами проведеної позапланової перевірки позивачем було складено акт №22/8-7/18 від 30.01.2018 року, на який відповідач під час підписання акту подав свої заперечення,
В акті позапланової перевірки позивач зазначив на те, що відповідач виконує роботи гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (малонебезпечні) без висновку з оцінки впливу на довкілля, що є порушенням ст. З ЗУ «Про оцінку впливу на навколишнє середовище», ст. 51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища».
У 2014 році відповідачем замовлено та ДП ДПІ «Кривбаспроект» виконано проект «Виконання гірнотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (мало безпечні) ПРАТ «ЦТЗК»» з розділом Оцінки впливу на навколишнє середовище (ОВОС).
29.02.2015 року ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» видало позитивний експертний звіт №00-1225-14/ПБ щодо розгляду проектної документації на вищевказаний проект.
Так, за результатами розгляду проектної документації і зняття зауважень згідно обов`язкового додатку до зазначеного експертного звіту встановлено, що зазначена документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарно і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної безпеки, техногенної безпеки, енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку.
06.03.2015 року Криворізьким гірничопромисловим ТУ Держпромнагляд України листом вих. № 12-15/459 було погоджено вищезазначений проект в частині додержання вимог законодавства про надра (стосовно виконання рекультиваційних робіт).
На підставі позитивного експертного звіту № 00-1255-15/ПБ наказом по підприємству №369 від 27.04.2015г. проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації...» було введено в дію. Повноважний представник відповідача зазначає, що з моменту отримання позитивного висновку експертного оцінювання ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА», змін до вищезазначеного проекту не вносилось.
Відтак, відповідачем було виконані всі погоджувальні процедури стосовно введення в дію проектної документації щодо рекультивації порушених земель відходами виробництва з подальшим влаштуванням відвалів згідно вимог чинного законодавства.
У поданому відзиві від 25.05.2018 р. зазначено, що на час проведення позивачем позапланової перевірки, у відповідача були наявні всі необхідні документи щодо гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (мало небезпечні), документи надавались позивачу 25.01.2018 р. для огляду під час проведення перевірки.
На підставі викладеного вище, повноважний представник відповідача просить суд у задоволенні пред`явлених позовних вимог відмовити у повному обсязі.
При цьому, суд зазначає, що ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.11.2018 р. клопотання повноважного представника відповідача - Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про зупинення провадження у справі №804/3123/18 до набрання законної сили рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №804/2836/18 було задоволено.
Провадження в адміністративній справі №804/3123/18 за позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"- зупинено до набрання законної сили судовим рішенням 26.06.2018 року у справі №804/2836/18 за позовом Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №4/826-8-3 від 02.02.2018 р.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18, у відповідності до ст.255 КАС України набрало законної сили 17.01.2019 р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.03.2019 р. було поновлено провадження в адміністративній справі №804/3123/18 за позовом Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Призначено справу до розгляду у порядку підготовчого провадження за правилами загального позовного провадження.

В судовому засіданні судом було поставлено на розгляд питання щодо можливості переходу до розгляду справи по суті за доказами, які наявні у матеріалах справи.

Повноважні представники як позивача так і відповідача не заперечували щодо переходу до розгляду справи по суті.

Таким чином, враховуючи зазначене вище, суд закрив підготовче провадження та перейшов до розгляду зазначеної справи по суті, застосувавши принцип процесуальної економії та у відповідності до ст.ст.192 - 211, 217, 224 - 228 КАС України безпосередньо 12.04.2019 року.

Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази, проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, які регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про те, що дана позовна заява задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області Жигаловою Катериною Андріївною, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області Ясюрою Катериною Володимирівною, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області Солонько Світланою Миколаївною, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Дніпропетровської області Чернушко Ганою Володимирівною, на підставі наказу від 15.01.2018 р. №26-П та направлення на перевірку від 15.01.2018 р. №4-292-8-3, у період з 17.01.2018 р. по 30.01.2018 р., було проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства України, за результатами якої складено акт перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів від 30.01.2018 р. №22/8-7/18 від 30.01.2018 р.

В графі «IV Опис виявлених порушень» зазначеного вище акту перевірки від 30.01.2018 р. №22/8-7/18 від 30.01.2018 р. посадовими особами екологічної інспекції зафіксовано порушення з 1 (першого) по 23 (двадцять третє) а.с.9 -13 даного акта.

В матеріалах справи містяться відомості, що відповідачем - Приватним акціонерним товариством "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" було направлено на адресу начальника Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області Шибко Д.В. заперечення до акту №22/8-7 від 30.01.2018 р., складеного за результатами позапланової перевірки Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області з 17.01.2018 р. по 30.01.2018 р., в тексті якого зазначено наступне.

По опису виявлених порушень, зазначених в акті позапланової перевірки №22/8-7/1718 від 30.01.2018 ПРАТ «ЦГЗК стосовно п.1зазначеного вище акту зазначає: пункти 15, 18, 19, 20, 24 припису від 28.12.2015р. №4-6236-8-2 несуть декларативний та рекомендаційний характер та посилаються на загальні норми природоохоронного законодавства.

Відповідно до ст.17 ЗУ «Про відходи» суб`єкти господарювання у поводження з відходами мають певні обов`язки, які повинні виконувати згідно визначених законом щодо запобігання забрудненню навколишнього природного середовища відходами.

У відповідності до ст. 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

ПРАТ «ЦГЗК» дотримується норм природоохоронного законодавства протягом своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу. ПРАТ «ЦГЗК» здійснює свою виробничу діяльність в рамках чинного природоохоронного; законодавства України, про що свідчить інформація, наведена в акті планової перевірки від 28.12.2015 р.

Щодо п.2 акту зазначено наступне. Стосовно наднормованих викидів (перевищення затверджених граничнодопустимих викидів) попередня перевірка Держекоінспекцією проводилась у періодах з:01.12.2015 р. по 21.12.2015 р. Дообліковані джерела викидів зареєстровані у матеріалах інвентаризації, проведеної 19.08.2016 р. В 2016 р. та 2017 р. екологічні перевірки, які за законом повинні підтверджувати перевищування джерел викидів певними засобами не проводились, тож з огляду на викладене, представник відповідача вважає вимоги даного пункту необґрунтованими.

П.3 акту: пункти 9, 10, 11, 12, 15, 18, 20, 23 зазначені в приписі від 28.12.2015р. №4-6236-8-2 не містять конкретних норм порушення законодавства та носять декларативний та рекомендаційний характер, тож не є предметом позапланової перевірки.

П. 4 акту: стосовно недостовірності заповнення журналу обліку робочого часу установок очистки газу на дробарній фабриці та фабриці огрудкування представник відповідача вважає за необхідне зазначити, що журнали заповнюються згідно Інструкції, затвердженій наказом Державного комітету статистики України від 30 квітня 2004 р. N 252.

Напрацювання годин установок очистки газу на дробарній фабриці та фабриці огрудкування повністю відповідає напрацюванню годин обладнання та є достовірним. Конкретні факти порушення у акті не зазначені.

Отже, вимоги до заповнення журналу обліку робочого часу установок очистки газу здійснюються відповідно до умов діючого законодавства, тому зауваження інспекторів не обгрунтовані.

П.5 акту: виявлене порушення стосовно відсутності герметичності укриття завантажувального бункеру КМДТ дробильного тракту №10 (ДВ №20) в корпусі ІІІ-ІV стадії дроблення дробарної фабрики - усунуто у повному обсязі під час перевірки, про що Держекоінспекції направлений відповідний лист з фотофіксацією про усунення порушення 24.01.2018 р. вих. №617/42.

П.6 акту: виявлене порушення стосовно відсутності герметичності м`якої вставки КМДТ дробильного тракту №6 (ДВ №3) в корпусі Ш-ІV стадії дроблення дробарної фабрики - усунуто у повному обсязі під час перевірки, про що Держекоінспекції направлений відповідний лист з фотофіксацією про усунення порушення 24.01.2018р. вих. №617/42.

П.13 акту: виявлене порушення стосовно незадовільного стану системи зливової каналізації, що проходить уздовж складу піску та щебню дробарної фабрики - усунуто у повному обсязі під час перевірки, про що направлений відповідний лист з фотофіксацією про усунення порушення 30.01.2018р. вих. №699/42.

П.14 акту: порушення, зазначене в п. 14 акту, не підтверджене жодним документом або лабораторним дослідженням та носить декларативний характер. Факти негативного впливу на навколишнє середовище не наведені.

При цьому, повноважний представник відповідача зазначає, що, під час планової перевірки у грудні 2015 року в акті зазначено, що промайданчик не виявляє негативного впливу на річні води, тож не повинен бути предметом перевірки у позаплановій перевірці у січні 2018 р.

П.15 акту: щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавств ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», ст.8, 11 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господ діяльності» та невиконання пункту 9 припису Держекоінспекиії від 28.12.2015 №4-6236-8, 3;

1) п.9 припису Держекоінспекиії від 28.12.2015 №4-6236-8-3 стосувався стану зливової каналізації, для перевірки його виконання не потрібні правовстановлюючі документи на користування земельними ділянками;

2) актом не визначено жодного конкретного порушення норм природоохоронного законодавства. Посилання на «порушені норми законодавства» некоректні, з огляду на те, що ПРАТ «ЦГЗК» не міг порушити норми ст. 202 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» та статті 8 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки вони визначають компетенцію центрального органу державного контролю, а не встановлює обов`язки для підприємства. Ст.11 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, шо суб`єкт господарювання, час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом; виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає

необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного

нагляду (контролю), відповідно до закону; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.

Представник відповідача зазначає, що всі ці обов`язки були виконані з боку ПРАТ «ЦГЗК».

3) відповідно до Постанови КМУ від 19.04.2017 р. № 273 Основними завданням Держекоінспекиії є: реалізація державної політики із здійснення державного нагляду

(контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів; здійснення у повноважень, передбачених законом, державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства, зокрема, щодо охорони земель, надр; та інше.

4) ПРАТ «ЦГЗК» під час перевірки надав довідку з переліком оформлених

правовстановлюючих документів на землю, чого було достатньо для перевірки виконання припису від 28.12.2015 № 4-6236-8-3.

П.16 акту: вказаний пункт не відповідає дійсності, матеріали з розділу ОВНСНІ виконання рекультивації ПРАТ «ЦГЗК» були надані представникам екологічної інспекції в ході перевірки, про шо зазначити у Переліку документів, наданих за вимогою представниками державної екологічної інспекції.

П.17 акту: п.п.16 та 17 не с предметом припису від 28.12.2015р. №4-6236-8-2, також не повинні були перевірятись під час перевірки. В акті планової перевірки за грудень 2015 р. зазначити, шо підприємство отримало позитивний висновок експертного оцінювання експертний звіт ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» від 29.02.2015 №00-1225-14/ПБ, змін до проекту з того часу не вносилось. ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля» відміняє дію вже отриманих експертних оцінок.

П.19 акту: зазначене в акті порушення не є обгрунтованим. Пункт 23 припису від 28.12.2015 р. №4-6236-8-2 виконується - первинний поточний облік ламп люмінісцентних та відходів, які містять ртуть (відпрацьовані люмінісцентні лампи) ведеться. Всі відходи, які утворюються на території Глеюватського кар`єру підлягають обліку у повному обсязі. Щодо ведення не в повному обсязі первинного поточного обліку відходів відповідно затвердженої типової форми № 1-ВТ за 2016-2017 та не по всім видам відходів, які утворюються на території структурного підрозділу Факти конкретних порушень відсутні.

П.21 акту: не відповідає дійсності. Із 29 пунктів припису від 28.12.2015 № 4-6236-8-3, виданого за результатами планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, проведеної Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області в період з 01.12.2015 по 21.12.2015 виконані усі 29 пунктів. Всі документи та інформацію, що стосуються виконання вимог припису від 28.12.2015 № 4-6236-8-3, було направлено до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області згідно листа вих. № 1540/42 від 30.03.2016 (виконання припису від 28.12.2015 №4-6236-8-3).

П.22 акту: не відповідає дійсності. ПРАТ «ЦГЗК» надало інформацію стосовно виконання приписів згідно листа вих. № 4690/42 від 30.08.2016 (виконання припису від 04.07.2016 № 4-4388-8-3); згідно листа вих. № 1558/42 від 20.03.2017 (виконання припису від 04.07.2016 № 4-4388-8-3). Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 31.03.2017 у справі № 804/4421/16 було встановлено, шо станом на 01.03.2017 ПРАТ «ЦГЗК» усунув всі недоліки, які були визначені у приписі №4-4388-8-3 від 04.07.2016, та привів свою діяльність у відповідність до вимог діючого природоохоронного законодавства.

Стосовно ненадання підприємством на розгляд ліцензії на придбання, зберігання, використання прекурсорів та інформації щодо транспортування небезпечних речовин вважаємо за необхідне зазначити, шо дані питання не є предметом припису від 28.12.2015 р. №4-6236-8-2, тож не повинні були перевірятись під час перевірки.

02.02.2018 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області було винесено припис від 02.02.2018 р. №4-826-8-3 відносно ПРАТ «ЦГЗК», в тексті якого зазначено 16 (шістнадцять) порушень, який був направлений на адресу генерального директора ПРАТ «ЦГЗК» Шевчику Д.В .

Суд зазначає, що в матеріалах справи містяться відомості, що Дніпропетровським окружним адміністративним судом було винесено рішення від 26.06.2018 р. у справі №804/2836/18, яким адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" (м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50066, ) до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (вул. Лабораторна, 69, Дніпро, 49010, ) про визнання протиправним та скасування припису - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області № 4/826-8-3 від 02.02.2018 р.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 17.01.2019 р. у справі №804/2836/18 апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області - залишено без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18 - залишено без змін.

Так, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18, у відповідності до ст.255 КАС України набрало законної сили 17.01.2019 р.

Водночас, суд зазначає, що підставою для звернення позивача до суду з даним позовом про застосування заходів реагування до відповідача - Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" є виявлені в ході перевірки порушення, зокрема, здійснення діяльності без висновку оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планової діяльності, що також зазначено в акті перевірки №22/8-7/18 від 30.01.2018р., на підставі висновків якого позивач просить застосувати заходи реагування, при цьому предметом розгляду справи №804/2836/18, в тому числі є те ж саме питання, що і стало підставою для застосування заходів реагування.

Правовідносини сторін, що регулюють правові і організаційні основи, та екологічні вимоги в галузі охорони атмосферного повітря, правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища в інтересах нинішнього і майбутніх поколінь, правові, організаційні та економічні засади діяльності, пов`язаної із запобіганням або зменшенням обсягів утворення відходів, їх збиранням, перевезенням, зберіганням, сортуванням, обробленням, утилізацією та видаленням, знешкодженням та захороненням, а також з відверненням негативного впливу відходів на навколишнє природне середовище та здоров`я людини на території України, правові, економічні, соціальні та організаційні основи діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної

небезпеки, і спрямований на захист життя і здоров`я людей та довкілля від шкідливого впливу аварій на цих об`єктах шляхом запобігання їх виникненню, обмеження (локалізації) розвитку і ліквідації наслідків регулюються нормами Конституції України, Закону України «Про екологічну експертизу», Закону України «Про охорону атмосферного повітря», Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», Закону України «Про відходи», Закону України «Про об`єкти підвищеної небезпеки» тощо.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. При цьому органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

При цьому "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен бути утворений в порядку, визначеному Конституцією та законами України, та зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним.

"У межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, встановлених відповідним законом.

"У спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури вчинення дій, і повинен обирати лише встановлені законом способи правомірної поведінки при реалізації своїх владних повноважень.

Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до п.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Оцінивши надані сторонами у справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, відповідно до ст.86 КАС України, та надавши відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника в світлі висновку, викладеного в пункті 25 Рішення Європейського Суду з прав людини «Проніна проти України» (заява №63566/00, Страсбург 18 липня 2006 року), суд приходить до висновку про можливість винесення законного і об`єктивного рішення у справі з урахуванням всіх обставин, наведених вище.

При цьому, суд зауважує, що п.1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ч.3 ст.2 КАС України, є принцип верховенства права, який відповідно до ст.6 КАС України, полягає в наступному: суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Відповідно до ст. ст.8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За змістом частин 4 ст. 9 КАС України, суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; з`ясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів. Суд прийшов до висновку, що поданих сторонами доказів достатньо для встановлення обставин справи та для ухвалення судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно ст. 90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ст.7 ЗУ «Про екологічну експертизу», об`єктами екологічної експертизи є проекти законодавчих та інших нормативно-правових актів, документація по впровадженню нової техніки, технологій, матеріалів, речовин, продукції, генетично модифікованих організмів, реалізація яких може призвести до порушення екологічних нормативів, негативного впливу на стан навколишнього природного середовища.

Екологічній експертизі можуть підлягати екологічні ситуації, що склалися в окремих населених пунктах і регіонах, а також діючі об`єкти та комплекси, що мають значний негативний вплив на стан навколишнього природного середовища.

Військові, оборонні та інші об`єкти, інформація про які становить державну таємницю, підлягають екологічній експертизі відповідно до цього Закону та інших спеціальних законодавчих актів України.

Відповідно до ст.32 ЗУ «Про екологічну експертизу», замовники екологічної експертизи зобов`язані:1) подавати на екологічну експертизу необхідні матеріали на

об`єкти екологічної експертизи і висновки щодо попередньої оцінки їх впливу на навколишнє природне середовище; 2) сприяти суб`єктам екологічної експертизи в об`єктивному і комплексному розгляді об`єктів екологічної експертизи та їх науково обґрунтованій оцінці; 3) надавати суб`єктам екологічної експертизи необхідні додаткові відомості та матеріали; 4) своєчасно вносити до документації на об`єкти екологічної експертизи необхідні корективи і зміни, що не потребують конструктивних досліджень і розрахунків, оплачувати виконані еколого-експертні роботи згідно з договорами;5) виконувати вимоги висновків екологічної експертизи; 6) вирішувати інші питання відповідно до законодавства України.

Відповідно до ст.26 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», в Україні здійснюються державна, громадська та інші види екологічної експертизи. Порядок проведення екологічної експертизи визначається законодавством України.

Відповідно до ст.27 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», Екологічній експертизі підлягають: а) проекти схем розвитку і розміщення продуктивних сил, розвитку галузей економіки, генеральних планів населених пунктів, схем районної планіровки; в) проекти інструктивно-методичних і нормативно-технічних актів та документів, які регламентують господарську діяльність, що негативно впливає на навколишнє природне середовище; г) документація по створенню нової техніки, технології, матеріалів і речовин, у тому числі та, що закуповується за кордоном; д) матеріали, речовини, продукція, господарські рішення, системи й об`єкти, впровадження або реалізація яких може призвести до порушення норм екологічної безпеки та негативного впливу на навколишнє природне середовище; е) документація щодо генетично модифікованих організмів, що призначаються для використання у відкритій системі. Екологічній експертизі можуть підлягати екологічно небезпечні діючі об`єкти та комплекси, в тому числі військового та оборонного призначення.

Відповідно до ст.51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», Екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів.

При проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. При цьому повинні передбачатися вловлювання, утилізація, знешкодження шкідливих речовин і відходів або повна їх ліквідація, виконання інших вимог щодо охорони навколишнього природного середовища і здоров`я людей.

Підприємства, установи й організації, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів.

Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей.

Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.

Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це.

Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).

Відповідно до ст.3 ЗУ «Про оцінку впливу на довкілля», Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

Оцінці впливу на довкілля не підлягає планована діяльність, спрямована виключно на забезпечення оборони держави, ліквідацію наслідків надзвичайних ситуацій, наслідків антитерористичної операції на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

2.Перша категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля і підлягають оцінці впливу на довкілля, включає:

1) нафтопереробні та газопереробні заводи (крім підприємств, що виготовляють із сирої нафти виключно мастильні матеріали), установки з газифікації або зрідження вугілля чи бітумінозного сланцю;

2) теплові електростанції (ТЕС, ТЕЦ) та інші потужності для виробництва електроенергії, пари і гарячої води тепловою потужністю 50 мегават і більше з використанням органічного палива, атомні електростанції та інші ядерні реактори, включаючи будівництво, виведення (зняття) з експлуатації таких електростанцій або реакторів (крім дослідницьких установок для виробництва і конверсії ядерного палива та сировини для одержання вторинного ядерного палива, матеріалів, що діляться та відтворюються, потужність яких не перевищує 1 кіловат постійного теплового навантаження);

3) установки для виробництва або збагачення ядерного палива, установки для переробки відпрацьованого ядерного палива та високоактивних відходів, установки для захоронення радіоактивних відходів, зберігання (понад 10 років) чи переробки відпрацьованого ядерного палива або радіоактивних відходів поза межами місця їх утворення;

4) чорну та кольорову металургію (з використанням руди, збагаченої руди чи вторинної сировини, із застосуванням металургійних, хімічних або електролітичних процесів);

5) споруди з видобування, виробництва і перероблення азбесту, азбестовмісних продуктів: азбестоцементної продукції потужністю понад 20 тисяч тонн на рік, фрикційних матеріалів - понад 50 тонн на рік готової продукції, інших виробів - понад 200 тонн на рік;

6) хімічне виробництво, в тому числі виробництво основних хімічних речовин, хімічно-біологічне, біотехнічне, фармацевтичне виробництво з використанням хімічних або біологічних процесів, виробництво засобів захисту рослин, регуляторів росту рослин, мінеральних добрив, полімерних і полімервмісних матеріалів, лаків, фарб, еластомерів, пероксидів та інших хімічних речовин; виробництво та зберігання наноматеріалів потужністю понад 10 тонн на рік;

7) будівництво: аеропортів і аеродромів з основною злітно-посадковою смугою довжиною 2100 метрів і більше;

автомагістралей;

автомобільних доріг загального користування державного та місцевого значення, що мають чотири чи більше смуги руху, або реконструкція та/або розширення наявних смуг руху до чотирьох і більше, за умови їхньої безперервної протяжності 10 кілометрів і більше;

автомобільних доріг першої категорії;

магістральних залізничних ліній загального користування;

гідротехнічних споруд морських та річкових портів, які можуть приймати судна тоннажністю понад 1350 тонн;

глибоководних суднових ходів, у тому числі у природних руслах річок, спеціальних каналів на суходолі та у мілководних морських акваторіях, придатних для проходження суден тоннажністю понад 1350 тонн;

8) поводження з відходами:

операції у сфері поводження з небезпечними відходами (зберігання, оброблення, перероблення, утилізація, видалення, знешкодження і захоронення);

операції у сфері поводження з побутовими та іншими відходами (оброблення, перероблення, утилізація, видалення, знешкодження і захоронення) обсягом 100 тонн на добу або більше;

9) забір підземних вод або штучне поповнення підземних вод із щорічним забором води або щорічним об`ємом води, що поповнюється, 10 мільйонів кубічних метрів або більше;

10) міжбасейновий перерозподіл стоку річок, крім транспортування питної води трубопроводами;

11) греблі, водосховища та інші об`єкти, призначені для утримання та постійного зберігання води, коли нові або додаткові об`єми затриманої води перевищують 10 мільйонів кубічних метрів;

12) видобування нафти та природного газу на континентальному шельфі;

13) трубопроводи для транспортування газу, нафти, хімічних речовин діаметром понад 800 міліметрів і довжиною понад

40 кілометрів;

14) виробництво та переробка целюлози, виробництво паперу та картону з будь-якої сировини виробничою продуктивністю, що перевищує в сухому вигляді 200 тонн на добу;

15) кар`єри та видобування корисних копалин відкритим способом, їх перероблення чи збагачення на місці на площі понад 25 гектарів або видобування торфу на площі понад 150 гектарів;

16) потужності для зберігання нафти, нафтохімічної або хімічної продукції місткістю 200 тисяч тонн або більше;

17) установки для уловлювання вуглекислого газу з джерел, зазначених у цій частині, або з річною потужністю 1,5 мегатонни та більше, геологічні сховища вуглекислого газу;

18) установки для очищення стічних вод продуктивністю, що перевищує еквівалент чисельності населення в розмірі 150 тисяч осіб;

19) потужності для інтенсивного вирощування птиці (60 тисяч місць і більше), у тому числі бройлерів (85 тисяч місць і більше), свиней (3 тисячі місць для свиней понад 30 кілограмів або 900 місць для свиноматок);

20) будівництво повітряних ліній електропередачі напругою 220 кіловольт або більше і довжиною понад 15 кілометрів;

21) усі суцільні та поступові рубки головного користування та суцільні санітарні рубки на площі понад 1 гектар; усі суцільні санітарні рубки на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду;

22) розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1-21 цієї частини, крім тих, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

3. Друга категорія видів планованої діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля, включає:

1) глибоке буріння, у тому числі геотермальне буріння, буріння з метою зберігання радіоактивних відходів, буріння з метою водопостачання (крім буріння з метою вивчення стійкості ґрунтів);

2) сільське господарство, лісівництво та водне господарство:

сільськогосподарське та лісогосподарське освоєння, рекультивація та меліорація земель (управління водними ресурсами для ведення сільського господарства, у тому числі із зрошуванням і меліорацією) на територіях площею 20 гектарів і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах на площі 5 гектарів і більше, будівництво меліоративних систем та окремих об`єктів інженерної інфраструктури меліоративних систем;

насадження лісу (крім лісовідновлювальних робіт) на площі понад 20 гектарів або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах на площі 5 гектарів і більше;

зміна цільового призначення земель сільськогосподарського призначення (якщо нове призначення відноситься хоча б до одного виду діяльності, зазначеного у частинах другій та третій цієї статті) та зміна цільового призначення особливо цінних земель;

потужності для вирощування: птиці (40 тисяч місць і більше); свиней (1 тисяча місць і більше, для свиноматок - 500 місць і більше); великої та дрібної рогатої худоби (1 тисяча місць і більше); кролів та інших хутрових тварин (2 тисячі голів і більше);

установки для промислової утилізації, видалення туш тварин та/або відходів тваринництва;

інтенсивна аквакультура з продуктивністю 10 тонн на рік і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

намив територій на землях водного фонду;

3) видобувну промисловість:

видобування корисних копалин, крім корисних копалин місцевого значення, які видобуваються землевласниками чи землекористувачами в межах наданих їм земельних ділянок з відповідним цільовим використанням;

перероблення корисних копалин, у тому числі збагачення;

4) енергетичну промисловість:

зберігання та переробка вуглеводневої сировини (газу природного, газу сланцевих товщ, газу, розчиненого у нафті, газу центрально-басейнового типу, газу (метану) вугільних родовищ, конденсату, нафти, бітуму нафтового, скрапленого газу);

поверхневе та підземне зберігання викопного палива чи продуктів їх переробки на площі 500 квадратних метрів і більше або об`ємом (для рідких або газоподібних) 15 кубічних метрів і більше;

промислове брикетування кам`яного і бурого вугілля;

гідроелектростанції на річках незалежно від потужності;

гідроакумулюючі електростанції (ГАЕС);

вітрові парки, вітрові електростанції, що мають дві і більше турбіни або висота яких становить 50 метрів і більше;

5) виробництво та обробку металу:

установки для випалювання або агломерації металевих руд (у тому числі сульфідної руди);

установки для обробки чорних металів:

стани гарячої прокатки продуктивністю, що перевищує 20 тонн сирої сталі за годину;

ковальські молоти, енергетична потужність яких перевищує 50 кілоджоулів на молот, а потужність теплового споживання перевищує 20 мегават;

нанесення захисних розпилених металевих покриттів з подачею сирої сталі продуктивністю, що перевищує 2 тонни за годину;

установки для виплавляння, включаючи легування сплавів, кольорових металів, у тому числі рекуперованих продуктів (рафінування, ливарне виробництво тощо), плавильною продуктивністю, що перевищує 4 тонни на добу для свинцю та кадмію або 20 тонн на добу для інших металів;

установки для поверхневої обробки металів у чанах з пластичних матеріалів з використанням електролітичних або хімічних процесів, якщо об`єм переробного технологічного чана перевищує 30 кубічних метрів;

виробництво і складання автомобілів, виробництво двигунів;

верфі;

підприємства з виготовлення і ремонту літаків;

виробництво і ремонт залізничного рухомого складу та устаткування для інфраструктури залізничного транспорту;

штампування з використанням вибухових речовин;

6) переробку мінеральної сировини:

коксові печі, інші установки для виробництва коксу або графіту;

виробництво цементу або цементного клінкеру;

виробництво вапна в обсязі, що перевищує 50 тонн на добу;

виробництво скла, у тому числі виготовлення скляного волокна, в обсязі, що перевищує 20 тонн на добу;

виплавка мінеральних речовин, у тому числі виробництво мінеральних волокон;

виробництво керамічних продуктів шляхом випалювання, зокрема покрівельної черепиці, цегли, вогнестійкої цегли, керамічної плитки, кам`яної кераміки або фарфорових виробів, виробничою продуктивністю понад 75 тонн за добу та/або випалювальних печей місткістю більш як 4 кубічні метри і щільністю затвердіння на піч понад 300 кілограмів на 1 метр кубічний;

7) хімічну промисловість:

установки для виробництва вибухових речовин;

установки, в яких хімічні і біологічні процеси використовуються для виробництва білкових кормових добавок, ферментів та інших білкових речовин;

зберігання хімічних продуктів (базисні і витратні склади, сховища, бази);

8) харчову промисловість:

виробництво продуктів харчування шляхом обробки та переробки: сировини тваринного походження (крім молока) продуктивністю виходу готової продукції понад 75 тонн на добу; сировини рослинного походження продуктивністю виходу готової продукції понад 300 тонн на добу (середній показник за квартал); молока, якщо обсяг одержаного молока перевищує 200 тонн на добу (на основі середньорічного показника);

пакування та консервування тваринних і рослинних продуктів у обсязі понад 50 тонн на добу;

виробництво молочних продуктів в обсязі понад 20 тонн на добу;

виробництво пива та солоду в обсязі понад 50 тонн на добу;

виробництво кондитерських виробів та патоки в обсязі понад 20 тонн на добу;

виробництво крохмалю;

підприємства з переробки риби і риб`ячого жиру;

бійні продуктивністю понад 10 тонн на добу;

цукрові заводи;

9) підприємства текстильної, шкіряної, деревообробної і паперової промисловості продуктивністю понад 1 тонну на добу:

з первинної обробки (промивання, відбілювання, мерсеризація) або фарбування волокон чи текстилю;

з обробки шкірсировини та хутра;

з дублення шкір;

з оброблення деревини (хімічне перероблення деревини, виробництво деревоволокнистих плит, деревообробне виробництво з використанням синтетичних смол, консервування деревини просоченням);

з промислового виробництва і переробки паперу та картону з будь-якої сировини;

10) інфраструктурні проекти:

облаштування індустріальних парків;

будівництво житлових кварталів (комплексів багатоквартирних житлових будинків) та торговельних чи розважальних комплексів поза межами населених пунктів на площі 1,5 гектара і більше або в межах населених пунктів, якщо не передбачено їх підключення до централізованого водопостачання та/або водовідведення; будівництво кінотеатрів з більш як 6 екранами; будівництво (облаштування) автостоянок на площі не менш як 1 гектар і більш як на 100 паркомісць;

будівництво аеропортів та аеродромів з основною злітно-посадковою смугою довжиною до 2100 метрів;

будівництво залізничних вокзалів, залізничних колій і споруд;

будівництво перевантажувальних терміналів та обладнання для перевантаження різних видів транспорту, а також терміналів для різних видів транспорту;

будівництво гребель та встановлення іншого обладнання для утримання або накопичення води на тривалі проміжки часу;

проведення робіт з розчищення і днопоглиблення русла та дна річок, берегоукріплення, зміни і стабілізації стану русел річок;

будівництво трамвайних колій, підвісних канатних доріг та фунікулерів або подібних ліній, що використовуються для перевезення пасажирів;

будівництво підземних, наземних ліній метрополітену як єдиних комплексів, у тому числі депо з комплексом споруд технічного обслуговування;

будівництво акведуків та трубопроводів для транспортування води на далекі відстані;

будівництво магістральних продуктопроводів (трубопроводів для транспортування газу, аміаку, нафти або хімічних речовин);

будівництво ліній електропередачі (повітряних та кабельних) напругою 110 кіловольт і більше та підстанцій напругою 330 кіловольт і більше;

будівництво гідротехнічних споруд морських і річкових портів;

будівництво глибоководних суднових ходів, у тому числі у природних руслах річок, спеціальних каналів на суходолі та у мілководних морських акваторіях, придатних для проходження суден, а також каналів у протипаводкових цілях та гідротехнічних споруд;

спеціалізовані морські або річкові термінали;

проведення прибережних робіт з метою усунення ерозії та будівельних робіт на морі, які призводять до зміни морського узбережжя, зокрема будівництво основних гідротехнічних споруд, підводні звалища ґрунтів, а також інші роботи на морі, крім експлуатаційних днопоглиблювальних робіт;

установки для очищення стічних вод з водовідведенням 10 тисяч кубічних метрів на добу і більше;

11) інші види діяльності:

постійно діючі траси і треки для перегонів, тестові полігони для моторизованих транспортних засобів;

майданчики для тестування (випробування) двигунів, турбін або реакторів площею 0,5 гектара і більше;

шламонакопичувачі, хвостосховища;

складування осаду, мулові поля площею 0,5 гектара і більше або на відстані не більш як 100 метрів до прибережних захисних смуг;

склади і перевалочні бази металобрухту площею 0,5 гектара і більше або на відстані не більш як 100 метрів до прибережних захисних смуг;

утилізація, видалення, оброблення, знешкодження, захоронення побутових відходів;

установки для поверхневої обробки речовин, предметів або продуктів з використанням органічних розчинників, зокрема для оздоблення, друку, покриття, знежирювання, гідроізолювання, калібрування, фарбування, очищення або насичування з витратою понад 150 кілограмів на годину або понад 200 тонн на рік;

виробництво і переробка виробів на основі еластомерів;

споруди для виробництва штучних мінеральних волокон, виробництво екструдованого пінополістиролу, утеплювачів, асфальтобетону;

видобування піску і гравію, прокладання кабелів, трубопроводів та інших комунікацій на землях водного фонду;

генетично-інженерна діяльність, введення в обіг та будь-яке використання генетично модифікованих організмів та продукції, виробленої з їх використанням (у відкритій системі);

інтродукція чужорідних видів фауни та флори у довкілля;

виробництво мікробіологічної продукції;

виробництво, утилізація і знищення боєприпасів, ракетного палива та інших токсичних хімічних речовин;

12) туризм та рекреацію:

лижні траси, лижні витяги і канатні дороги та відповідні комплекси споруд на площі 5 гектарів і більше;

яхт-клуби, яхтові стоянки та місця базування катерів місткістю понад 50 суден або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

курортні містечка та готельні комплекси поза межами населених пунктів місткістю не менш як 100 номерів або площею 5 гектарів і більше; курортні містечка та готельні комплекси в межах населених пунктів місткістю не менш як 50 номерів, якщо не передбачено їх підключення до централізованого водопостачання та/або водовідведення; курортні містечка та готельні комплекси на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах; оголошення природних територій курортними;

постійні місця для кемпінгу та автотуризму площею 1 гектар і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

гольфклуби площею 3 гектари і більше або на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду чи в їх охоронних зонах;

тематичні розважальні парки площею 1 гектар і більше;

13) господарську діяльність, що призводить до скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, та забір води з водних об`єктів за умови, що водозабір підземних вод перевищує 300 кубічних метрів на добу;

14) розширення та зміни, включаючи перегляд або оновлення умов провадження планованої діяльності, встановлених (затверджених) рішенням про провадження планованої діяльності або подовження строків її провадження, реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, перепрофілювання діяльності та об`єктів, зазначених у пунктах 1-13 цієї частини, крім тих, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.

4. Забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності.

5. Планована діяльність, що належить до першої категорії та зазначена в частині другій цієї статті, підлягає обов`язковому розгляду щодо наявності підстав для здійснення оцінки транскордонного впливу на довкілля згідно з міжнародними зобов`язаннями України. Якщо будь-яка планована діяльність, зазначена у цій статті, може мати значний негативний транскордонний вплив на довкілля, вона підлягає оцінці транскордонного впливу на довкілля у порядку, визначеному статтею 14 цього Закону.

6. Забороняється провадження господарської діяльності, експлуатація об`єктів, інші втручання в природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, якщо не забезпечено в повному обсязі додержання екологічних умов, передбачених у висновку з оцінки впливу на довкілля, рішенні про провадження планованої діяльності та проектах будівництва, розширення, перепрофілювання, ліквідації (демонтажу) об`єктів, інших втручань у природне середовище і ландшафти, у тому числі видобування корисних копалин, використання техногенних родовищ корисних копалин, а також змін у цій діяльності або подовження строків її провадження.

Здійснивши системний аналіз зазначених вище як норм діючого законодавства України та надаючи оцінку доводам сторін, як викладених в заявленій позовній заяві та відзиві до неї, так і в поясненнях, наданих в судовому засіданні, суд виходить з наступного.

Як зазначено у направленні №4-292-8-3 від 15.01.2018 року, підставою для проведення позапланової перевірки є саме дотримання вимог природоохоронного законодавства України щодо стану виконання припису від 28.12.2015 р. № 4-6236-8-3, виданого за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015 та виконання припису від 04.07.2016 №4-4388-8-3 виданого за результатами акту позапланової перевірки від 30.06.2016 р.

Суд зазначає, що в період з 17.01.2018 р. по 30.01.2018 р. Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області на ПРАТ «ЦГЗК» була проведена позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства України відносно стану виконання припису № 4-6236-8-3 від 28.12.2015 р., виданого за результатами акту планової перевірки від 01.12-21.12.2015 та припису №4-4388-8-3 від 04.07.2016 р. виданого за результатами акту позапланової перевірки від 14.06.30.06.2016 р.

За результатами проведеної позапланової перевірки позивачем було складено акт №22/8-7/18 від 30.01.2018 року, на який відповідач під час підписання акту подав свої заперечення.

Під час судового розгляду справи судом встановлено, що під час позапланової перевірки позивач зазначив, що відповідач виконує роботи гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 (четвертого) класу безпеки (мало небезпечні) без висновку з оцінки впливу на довкілля, що є порушенням ст. З ЗУ «Про оцінку впливу на навколишнє середовище», ст. 51 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища».

В матеріалах справи містяться відомості, що в 2014 році відповідачем було замовлено та ДП ДПІ «Кривбаспроект» виконано проект «Виконання гірнотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (мало безпечні) ПРАТ «ЦГЗК»» з розділом Оцінки впливу на навколишнє середовище (ОВОС).

29.02.2015 року ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» видало позитивний експертний звіт №00-1225-14/ПБ щодо розгляду проектної документації на вищевказаний проект, копія якого міститься в матеріалах справи.

За результатами розгляду проектної документації і зняття зауважень згідно обов`язкового додатку до зазначеного експертного звіту встановлено, що зазначена документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності та довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, санітарно і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної безпеки, техногенної безпеки, енергозбереження і може бути затверджена в установленому порядку.

В матеріалах справи містяться відомості, що 06.03.2015 року Криворізьким гірничопромисловим ТУ Держпромнагляд України листом вих. № 12-15/459 було погоджено вищезазначений проект в частині додержання вимог законодавства про надра (стосовно виконання рекультиваційних робіт).

Так, на підставі позитивного експертного звіту № 00-1255-15/ПБ наказом по підприємству №369 від 27.04.2015г. проект «Виконання гірничотехнічної рекультивації...» було введено в дію.

При цьому, суд зазначає, що під час проведення позивачем позапланової перевірки в період з 17.01.2018 р. по 30.01.2018 р. у відповідача були наявні всі необхідні документи щодо гірничотехнічної рекультивації з наступним будівництвом зовнішнього відвалу на площі відпрацьованого кар`єру №2 розкривними породами Глеюватського кар`єру і відходами 4 класу безпеки (мало небезпечні), які в свою чергу надавались позивачу 25.01.2018 р. для огляду під час проведення перевірки, що не заперечувалось останнім під час судового розгляду справи.

Водночас, судом встановлено, матеріалами справи підтверджено, що позивачем не було надано доказів завдання шкоди оточуючому середовищу відповідачем внаслідок здійснення викидів, при цьому лише зазначено, що «фактично, негативний вплив на навколишнє середовище інспекторами екологічної інспекції буде оцінено тільки після після задоволення нашого позову, здійснивши певні дослідження».

Суд зазначає, що оскільки підставою для звернення позивача до суду з даним позовом про застосування заходів реагування до відповідача - Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо-збагачувальний комбінат» стали виявлені в ході перевірки порушення, зокрема, здійснення діяльності без висновку оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планової діяльності, що також зазначено в акті перевірки №22/8-7/18 від 30.01.2018р., на підставі висновків якого позивач просить застосувати заходи реагування, при цьому предметом розгляду справи №804/2836/18, в тому числі є те ж саме питання, що і стало підставою для застосування заходів реагування.

Так, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18, яким адміністративний позов Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" (м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, 50066, ) до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (вул. Лабораторна, 69, Дніпро, 49010, ) про визнання протиправним та скасування припису - задоволено. Визнано протиправним та скасовано припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області № 4/826-8-3 від 02.02.2018 р.

Зазначене вище рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18, у відповідності до ст.255 КАС України набрало законної сили 17.01.2019 р.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України, обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки, припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області № 4/826-8-3 від 02.02.2018 р., порушення зафіксовані в якому й стали підставою для звернення позивача до суду з позовом про часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, під час якого здійснюється діяльність пов`язана із видобуванням корисних копалин без висновку з оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планової діяльності Приватним акціонерним товариством «Центральний гірничо - збагачувальний комбінат», (юридична адреса: 50066, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, ) до повного усунення порушення було визнано протиправним та скасовано рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2018 року у справі №804/2836/18, відтак, відпали підстави, які були підставою для часткового зупинення виробництва Приватного акціонерного товариства «Центральний гірничо - збагачувальний комбінат», (юридична адреса: 50066, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, ).

На підставі викладеного вище, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовної заяви Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Вирішуючи питання про сплату судового збору, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Відтак, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовної заяви Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", суд не вбачає правових підставі і для присудження всіх здійснених позивачем документально підтверджених судових витрат у розмірі 1 600 грн.

Керуючись ст.ст.242-244, 246, 250, 254, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства "Центральний гірничо-збагачувальний комбінат" про часткове зупинення виробництва, реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, на підставі частини 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", - відмовити.

Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 19 квітня 2019 року.

Суддя Є.О. Жукова