Справа № 540/1022/19
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1022/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Дубровної В.А.,

при секретарі: Пономаренко М.М.,

за участю представників

позивача Чуприни О.О.

відповідача Яцемирського С.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕРЕН" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення,

встановив:

17 травня 2019 р. Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕРЕН" (далі - позивач, ТОВ "ВЕРЕН") звернулося до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі - відповідач, ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення №01921405 від 06.05.2019 р.

Ухвалою суду від 03.06.19 р. відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання на 03.07.2019 р.

Протокольною ухвалою суд від 03.07.2019 р. у зв`язку з задоволенням клопотання позивача про відкладення судового засідання, призначено судове засідання на 05.07.2019 р.

Протокольною ухвалою суду від 05.07.2019 р. оголошено перерву в судовому засіданні до 22.07.2019 р.

В судовому засіданні 22.07.2019 р. проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення.

Вказані вимоги позивач обґрунтовує тим, що при проведені фактичної перевірки посадовими особам контролюючого органу необґрунтовано не було прийнято до уваги пояснення працівника ТОВ "Верен" щодо причин несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів (розрахунків) в сумі 34 158,92 грн. за 12.02.2019 р. шляхом формування фіскального звітного чека (Z-звіт), який фактично був роздрукований 13.02.2019 р. 00:00:25 год. через збій касового апарату та його перепрограмування, про що у розділі 4 КОРО " Облік ремонтів, робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО" зроблено відповідний запис. Крім того, у відповіді на відзив від 05.07.2019 р. та у додатковій відповіді на відзив від 16.07.2019 р. позивач вказує, що основною діяльністю ТОВ "Верен" є роздрібна торгівля пальним на орендованих АЗС, тобто для відпуску пального на АЗС використовуються "Спеціалізовані електронні контрольно - касові апарати для автозаправних станцій (АЗС)", що передбачені окремим розділом Державного реєстру РРО, а саме на підставі Технічних вимог до спеціалізованих електронних контрольно-касових апаратів для автозаправних станцій, які є Додатком 7 до протокольного рішення Державної комісії з питань впровадження електронних систем і засобів контролю і управління товарним і грошовим обігом №13 від 27.06.2002 р., згідно яким у разі відключення електроенергії або у період ремонту РРО на АЗС технологічно неможливо здійснювати торгівлю пальним, що підтверджує відсутність у період виходу з ладу РРО розрахункових операцій і як наслідок не використання розрахункових книжок. З огляду на вказані обставини, позивач вважає, що ГУ ДФС у Херсонській обл., АР Крим та м. Севастополі неправомірно застосувало до ТОВ "Верен" штрафні (фінансові) санкції в сумі 170 794,60 грн. за несвоєчасне оприбуткування готівки згідно абз. 3 ст. 1 Указу Президента України від 12.06.1995 р. № 436/95.

26.06.2019 року відповідач надав суду відзив на позов, яким вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки в ході проведення фактичної перевірки ТОВ "Верен" було встановлено не забезпечення своєчасного оприбуткування готівкових коштів, які надійшли до каси на загальну суму 34158,92 грн., що є порушенням п. 11 р. ІІ Положення № 148. Отже, відповідач вважає, що встановлені контролюючим органом під час перевірки порушення чинного законодавства стали підставою для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених абз. 3 ст. 1 Указу Президента України від 12.06.1995 р. № 436/95 " Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки", а тому вимоги позивача про скасування оскаржуваного податкового повідомлення - рішення є необґрунтованими.

Дослідивши подані сторонами докази, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд вказує наступне.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 10.04.2019 р. уповноваженими особами ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі на підставі п.п. 80.2.2. п. 80.2. ст.. 80 Податкового кодексу України, відповідно до направлень на проведення перевірки від 10.04.2019 р. № 306, 307 та наказу ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі від 28.03.2019 № 465 " Про проведення фактичних перевірок " було здійснено перевірку АЗС з кіоском за адресою: Херсонська область, смт. Іванівка, вул. Українська, 76-А , де здійснює господарську діяльність ТОВ "Верен" з метою дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у числі про виробництво та обіг підакцизних товарів.

10.04.2019 р. за результатами проведення фактичної перевірки контролюючим органом складено акт за № 0132/21/22/РРО/41737731, за змістом якого, зокрема, -

- у п.п. 2.2.13. р.2 " Додаткова інформація про факт, встановлені під час перевірки" вказано на несвоєчасне оприбуткування готівки за 12.02.2019 р. шляхом формування фіскального звітного чека (Z-звіту) та друку у розмірі 34 158,92 грн., загальна сума розрахунків - 64 009,55 грн., сума готівкових коштів (розрахунків) - 34 158,92 грн., сума розрахунків (безготівкою, карткою тощо) - 29850,63 грн. (згідно бази даних ГУ ДФС - Z-звітів та по чекової інформації);

- у розділі 3 " Висновок перевірки" вказано, що під час перевірки встановлено порушення п. 11 розділу ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Нацбанку України № 148 від 29 грудня 2017 р.

- у пункті 4.1. Заперечення до акта перевірки р. 4 "Прикінцеві положення" зазначено, що Z - звіт надрукований невчасно у зв`язку з тим, що касовий апарат дав збій та був перепрограмований.

На підставі вказаного висновку акту фактичної перевірки ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі прийнято 06.05.2019 р. податкове повідомлення - рішення № 01921405 про застосування штрафної санкції у сумі 170 794,60 грн.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Обов`язки та компетенція контролюючих органів, повноваження їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 (надалі - ПК України).

В силу приписів пункту 61.1 статті 61 цього Кодексу, податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу контролюючі органи мають право проводити, зокрема, фактичні перевірки.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Згідно з пунктами 80.1., 80.2 статті 80 ПК України, фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи) на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки.

Посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів, зокрема, направлення на проведення такої перевірки, копії наказу про проведення перевірки, службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.

Згідно пункту 86.5 статті 86 акт (довідка) про результати фактичних перевірок, визначених статтею 80 цього Кодексу, складається у двох примірниках, підписується посадовими особами контролюючих органів, які проводили перевірку, реєструється не пізніше наступного робочого дня після закінчення перевірки. Акт (довідка) про результати зазначених перевірок підписується особою, яка здійснювала розрахункові операції, платником податків та його законними представниками (у разі наявності). Підписання акта (довідки) здійснюється за місцем проведення перевірки або у приміщенні контролюючого органу.

Як зазначалось вище, фактична перевірка ТОВ " Верен" була проведена відповідачем на підставі п. 80.2.2 ст.80 ПК України відповідно до наказу ГУ ДФС у Херсонській області, АРК, м. Севастополі від 28.03.2019 р. № 465, направлень на перевірку від 10.04.2019 р. № 307,306 (видані на двох ревізорів - інспекторів ДФС, які проводили перевірку).

Посадовою особою ТОВ "Верен" майстер АЗС ОСОБА_1 підтвердив своїм підписом факт пред`явлення йому зазначених вище документів, а також був ознайомлений з актом перевірки від 10.04.2019 р. за № 0132/21/22/РРО/41737731, тобто допустив представників контролюючого органу до проведення перевірки та був ознайомлений з її результатами з поясненнями.

Отже, судом встановлено та позивачем не заперечується, що при організації та проведенні фактичної перевірки відповідачем не порушено вимоги ПК України.

Що стосується правомірності прийняття відповідачем оскаржуваного податкового повідомлення - рішення, то суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення та акту фактичної перевірки, підставою для застосування до ТОВ " Верен" на підставі абз. 3 ст. 1 Указу Президента України № 436/95-ВР від 12.06.1995 року "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" штрафних санкцій у сумі 170 794,60 грн. є порушення п.11 розділу 2 постанови Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні № 148 від 29.12.2017 р. у зв`язку з несвоєчасним оприбуткуванням готівки за 12.02.2019 р. шляхом формування фіскального звітного чека (Z-звіту) та друку у розмірі 34 158,92 грн., що підтверджується базами даних ГУ ДФС - Z-звітів та по чекової інформації.

Перевіряючи правомірність застосування до позивача оскаржуваної суми штрафних санкцій, суд вказує наступне.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06 липня 1995 року №265/95-ВР (далі - Закон №265/95-ВР), дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Згідно частини першої статті 15 Закону №265/95-ВР контроль за додержанням суб`єктами господарювання порядку проведення розрахунків за товари (послуги), інших вимог цього Закону здійснюють органи доходів і зборів шляхом проведення фактичних та документальних перевірок відповідно до Податкового кодексу України.

Згідно з п. 13 ч.1 ст. 3 цього ж Закону суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані забезпечувати відповідність сум готівкових коштів на місці проведення розрахунків сумі коштів, яка зазначена в денному звіті реєстратора розрахункових операцій, а у випадку використання розрахункової книжки загальній сумі продажу за розрахунковими квитанціями, виданими з початку робочого дня.

Відповідно до п. 1 Указу Президента України № 436/95 від 12.06.1995 "Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки" у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються Національним банком України, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Згідно до ч. 2 ст. 56 Закону України "Про Національний банк" № 679-XIV від 20.05.1999, Національний банк видає нормативно-правові акти з питань, віднесених до його повноважень, які є обов`язковими для органів державної влади і органів місцевого самоврядування, банків, підприємств, організацій та установ незалежно від форм власності, а також для фізичних осіб.

На виконання вимог Закону України "Про Національний банк України" з метою удосконалення та приведення у відповідність до вимог нормативно-правових актів України Правління Національного банку України затвердило Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні від 29.12.2017 р. № 148, яке на момент виникнення спірних правовідносин ( 12-13 лютого 2019 р.) діяло в редакції постанови Правління Національного банку № 54 від 24.05.2018 р. (далі по тексту - Положення № 148).

Відповідно до підпункту 18 пункту 3 розділу I " Загальні положення" Положення № 148 оприбуткування готівки - проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі/книзі обліку доходів і витрат/книзі обліку доходів/фіскальному звітному чеку/розрахунковій квитанції.

Пунктом 5 розділу ІІ " Вимоги до організації готівкових розрахунків" цього Положення визначено, зокрема, що суб`єкти господарювання здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку.

Книга обліку - касова книга, книга обліку виданої та прийнятої старшим касиром готівки, книга обліку розрахункових операцій, книга обліку доходів і витрат/книга обліку доходів ( п.п. 13 п. 3 р. І цього Положення).

Пунктом 11 розділу ІІ " Вимоги до організації готівкових розрахунків" цього Положення передбачено, що готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі.

При цьому, абзацами 4, 5 п. 11 р. ІІ цього Положення визначено, що оприбуткуванням готівки, зокрема, у касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО без ведення касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень на підставі даних розрахункових документів шляхом формування та друку фіскальних звітних чеків і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО/занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.

Суб`єкти господарювання, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО, використовують КОРО для:

1) підклеювання та зберігання фіскальних звітних чеків на відповідних сторінках КОРО;

2) здійснення операцій із розрахунковими квитанціями в разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії;

3) обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, перевірок конструкцій та програмного забезпечення РРО.

З огляду на викладене, оприбуткуванням готівки, зокрема, у касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та КОРО без ведення касової книги, є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО.

Отже, суд вважає, що виконання цих дій в сукупності може свідчити про належне оприбуткування готівкових коштів.

При цьому, суд вказує, що статтею 2 Закону № 265/95-ВР визначено, що фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час друкування якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься до фіскальної пам`яті; денний звіт - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить інформацію про денні підсумки розрахункових операцій, проведених з його застосуванням.

Отже передумовою друку фіскального звітного чеку є робочий режим РРО та проведення на ньому розрахункових операцій, у разі ж якщо РРО на протязі дня не розпочинав свою роботу, фіскальний звітний чек не може бути роздрукований.

Як вбачається з матеріалів справи, друк фіскального звітного чеку (Z-звіт) за 12.02.2019 р. був оформлений, як фіскальний звітний чек (Z-звіт) №1700 від 13.02.2019 р. з часом випуску 00:00:05 годин (ФН, ЗН НТ00002036) у зв`язку зі збоєм РРО та його перепрограмуванням 12.02.2019 р. на АЗС № 29 за адресою: Херсонська обл., смт .Іванівка, вул . Українська , 76-А, яка знаходиться в оренді у ТОВ "Верен" на підставі договору оренди нерухомого майна №02/29 від 27.08.2018р., на якій встановлено РРО моделі N0-797.01 заводський номер РРО - НТ00002036, версія програмного забезпечення РРО - МХ 107.01, модель зовнішнього модема РРО ИО-ОЕ, заводський номер зовнішнього модема РРО - НГ.203692, виробник (постачальник) РРО - ТОВ "Технолоджі", дата виготовлення РРО - 25.11.2014р.

Остання розрахункова операція за використанням РРО здійснена 12.02.2019 р. о 23 год. 56 хв. (фіскальний чек № 9254 у сумі 200,07 грн., ПН 30), після чого 12.02.2019 р. о о 23 год. 57 хв. роздруковано службовий чек у сумі 0,00 грн., ПН 30), що підтверджується додатком до акту фактичної перевірки ( витяг з бази даних ГУ ДФС - по-чекова інформація).

При цьому, робота вказаного РРО була відновлена 13.02.2019 р. о 00 год.05 хв., що підтверджується додатком до акту фактичної перевірки ( витяг з бази даних ГУ ДФС - по-чекова інформація), згідно якому 13.02.2019 р. о 0:05 год здійснено роздруківку службого чеку ПН 30, а також 13.02.2019 р. о 00 год.05 хв. здійснено роздруківку фіскального чеку № 9255 у сумі 0,00 грн., ПН 30.

За змістом статті 2 Закону № 265/95-ВР КОРО - це прошнурована і належним чином зареєстрована в органах доходів і зборів книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг).

З оглянутого в судовому засіданні оригіналу КОРО № Р/1, судом встановлено, що у розділі 4 КОРО " Облік ремонтів, робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО" (сторінка 78-79 Книги обліку РРО) в колонці "Дата і час виходу РРО з ладу" 12.02.2019 р. посадовою особою ТОВ "Лібра ТК", яка здійснює сервісне обслуговування та ремонт устаткування, зроблено запис в колонці "Характер несправності (вид техобслуговування)" - "Помилка зв`язку ND-DE" з записом в колонці "Дата і час відновлення роботи РРО" - "13.02.2019р.", та зроблена відмітка в колонці "Номер першого Z-звіту після відновлення роботи РРО" - "Z-1700".

Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 р. № 547 затверджено Порядок реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги) (далі - Порядок № 547), який поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (далі - РРО) для здійснення розрахункових операцій в готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до п. 10 розділу ІІІ цього Порядку якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнулення оперативної пам`яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z-звіт. За потреби виконується операція "службове внесення" на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.

Статтею 5 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" передбачено, що на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Аналогічні приписи містяться у п.2 р. ІІІ "Порядок застосування РРО" Порядку № 547, зокрема, на період виходу з ладу РРО та здійснення його ремонту або у разі тимчасового (не більше 7 робочих днів) відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій (далі - книга ОРО) та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного РРО.

Таким чином, вказаними нормами законодавчих актів передбачено використання розрахункової книжки у випадку проведення розрахункових операцій в період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового відключення електроенергії.

Разом з тим, судом не встановлено, а відповідачем не надано доказів того, що протягом технічної несправності РРО були здійснені розрахункові операції АЗС № 29 та будь-які грошові кошти надходили до каси, а тому норми Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), щодо заповнення розрахункової квитанції та здійсненні на її підставі записів в книзі обліку розрахункових операцій, на які посилається відповідач, не поширюються на такі правовідносини.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у своїх рішеннях № 803/496/18 від 31 січня 2019 року, № 815/3018/17 від 27 квітня 2018 року, № 810/938/17 від 13 грудня 2018 року.

Як встановлено судом та не заперечувалось учасниками справи, що розрахункові книжки на господарській одиниці не зареєстровано та не використовуються. При цьому, позивач не здійснював реалізацію товарів з часу технічної поломки РРО, а відтак розділ 3 КОРО за 12.02.2019 ним не заповнювався.

Крім того, позивачем було заповнено графи 3-8 розділу 2 КОРО та вказано суму готівкових коштів 34 158,92 грн. отриманих АЗС № 29 за 12.02.2019 р. Графу 2 розділу 2 КОРО позивачем заповнено та зазначено Z-звіт " 1700", а в графі 1 вказано фактичну дату отримання та оприбуткування отримання та оприбуткування готівкових коштів.

В судовому засіданні представник позивача пояснила, що дата " 12.07.2019" в графі 1 розділу 2 не відповідає даті роздруківки Z - звіту 1700 від 13.02.2019 р., оскільки за позицією позивача правильною датою отримання вказаної суми готівки є 12.02.2019 р.

Як вбачається з копії КОРО, позивачем було роздруковано Z-звіт № 1700, який підклеєний до КОРО, після відновлення робочої функції апарату, що не оспорюється відповідачем.

У день роздрукування вищезазначеного Z-звіту зазначена в ньому сума була відображені у КОРО, що підтверджується копією названої книги, що свідчить про дотримання процедури оприбуткування готівки в касі.

Водночас, суд зазначає, що недоліки в заповнені КОРО, якщо це не призвело до приховування коштів чи не відображення їх в повному обсязі в обліку не може мати наслідком застосування до суб`єкта господарювання санкцій за не оприбуткування готівки.

З огляду на вказані обставини, судом не може бути взято до уваги посилання відповідача на не своєчасне оприбуткування готівкових коштів по Z-звіту № 1700, оскільки спростовується наданими позивачем доказами.

Крім того, при вирішенні справи судом враховано, що згідно з Технічними вимогами до спеціалізованих електронних контрольно-касових апаратів для автозаправних станцій, встановленими Додатком № 7 до протокольного рішення від 27.06.2002 №13 Державної комісії з питань впровадження електронних систем і засобів контролю та управління товарним і грошовим обігом, Вимогами щодо реалізації фіскальних функцій реєстраторами розрахункових операцій для різних сфер застосування, затвердженими постановою КМУ від 18.02.2002 року № 1999, реалізація пального через АЗС повинна здійснюватись із застосуванням спеціалізованих комп`ютерно-касових систем, які повинні бути включені до Державного реєстру, відповідати вищевказаним Технічним вимогам та забезпечувати відпуск пального в єдиному нерозривному технологічному циклі з друкуванням фіскального касового чека.

Отже, вказане підтверджує неможливість позивача здійснювати розрахункові операції під час виходу з ладу РРО, що відповідно не зумовлювало вчиняти записи в КОРО з посиланням на розрахункову квитанцію, як це стверджує відповідач.

Також суд вважає, що в межах розгляду даної справи відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин практику Верховного Суду (постанова від 11.02.2019 р. у справі №821/377/17, оскільки правові позиції у цих постановах висловлено щодо застосування норм Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року № 637, а не Положення № 148.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено порушення ТОв " Верен" пункту 11 р. ІІ Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою правління Національного банку України № 148 від 29.12.2017 р., в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, а тому податкове повідомлення-рішення №01921405 від 06.05.2019 р. є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо розподілу витрат на судовий збір, то суд зазначає наступне.

Відповідно до положень частини першої статті 139 КАС, при задоволені позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у сумі 1921,00 грн., що підтверджується платіжним документом № 26 від 16.05.2019 р.

Таким чином, сплачений позивачем судовий збір у сумі 1921,00 грн. підлягає стягненню з ГУ ДФС у Херсонській області, АРК та м. Севастополі за рахунок його бюджетних асигнувань.

На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕРЕН" (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Нафтовиків, 19, ) до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (місце знаходження 73026 м. Херсон, пр.. Ушакова, буд. 75, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі №01921405 від 06.05.2019 року про застосування до ТОВ "ВЕРЕН" суми штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у розмірі 170 794,60 грн.

Стягнути з Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (місце знаходження 73026 м. Херсон, пр.. Ушакова, буд. 75, ) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕРЕН" (місце знаходження 73000, м. Херсон, вул. Нафтовиків, 19, ) судовий збір в сумі 2 561,92 грн. (дві тисячі п`ятсот шістдесят одна грн. 92 коп.).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 27 липня 2019 р.

Суддя Дубровна В.А.

кат. 108080100