Справа № 320/5222/18
Суддя: Мицик Ю. С.
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 320/5222/18
провадження № 2-а/753/146/19
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" липня 2019 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мицик Ю.С.

при секретарі Пугач Д.С.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1

представник відповідача не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві адміністративну справу за позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови. Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що 11 вересня 2018 року головний інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Трохименком Артемом Олександровичем, складений припис № С-1109/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Строк на усунення виявлених недоліків порушення відповідно до чинного законодавства визначено до 11.10.2018. Також, визначено, що у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконає дії, встановлені у приписі, Департаментом архітектурно-будівельної інспекції у Київській області будуть вжиті заходи відповідно до діючого законодавства. 19.09.2018 винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № А - 1903/4 про визнання позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1,8 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250 грн. Обставини та підстави притягнення до адміністративної відповідальності зазначені так само як в приписі від 11.09.2018 року. Як стверджує позивач, всупереч нормам законодавства, йому не було вручено, та він не був ознайомлений із наказом про проведення позапланової перевірки, актом перевірки від 03.09.2018 № Т-0309/1, протоколом № 3 -Л-А-1109/1, та матеріалами фотофіксації, які стали підставою як для проведення перевірки, так і на підставі яких була винесена постанова про притягнення його до адміністративної відповідальності № А-1903/4 від 19.09.2018 та накладено штраф в розмірі 4250 грн. Крім того, був порушений і порядок розгляду питання про притягнення особи до адміністративної відповідальності, оскільки позивача ніхто не сповістив про час і місце розгляду справи, а лише 26.09.2018 в телефонному режимі було запропоновано під`їхати у ВДАБІ отримати вже винесену постанову у справі про адміністративне правопорушення. Тобто на момент її вручення 26.09.2018 також не були витребуванні необхідні матеріали, для підтвердження чи спростування питання виконання припису. Також, позивач зазначає, що як в приписі, так і в постанові інспектор посилався на порушення вимог ст. 27 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", в даній нормі зазначено чотири частини та, посилаючись на загальну норму, не визначено конкретно, який саме пункт даної статті був порушений позивачем, щоб це було підставою для притягнення його до відповідальності та накладення штрафу. Крім того строк в який я повинен був усунути порушення визначений до 11.10.2018, що ще на день винесення постанови не настав. Позивач вважає, що вказаними діями та прийнятим рішенням порушені його права, так зокрема, органи державної влади, їх службові та посадові особи, повинні діяти тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо. Просив суд визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № А-1903/4 від 19.09.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності на ОСОБА_2 в розмірі 4250 грн. 00 коп., видану Головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області Трохименко Артемом Олександровичем.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 05.02.2019 було відкрито провадження у справі та призначено справу в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 01.04.2019, враховуючи, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін, призначено справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Київській області про визнання протиправною та скасування постанови в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь - яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідач у відзиві просив в задоволені позову відмовити, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, зазначив про те, що підставою проведення позапланової перевірки дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил було звернення ОСОБА_3 , позивач був належним чином повідомлений про дату та час проведення перевірки, при винесенні оскаржуваної постанови відповідач діяв лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією, законами України та іншими нормативно-правовими актами, а тому, на думку відповідача, прийняття спірної постанови є правомірним та обґрунтованим.

Присутня у судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала у повному обсязі, також зазначила, що на час проведення перевірки відносно позивача, ухвалою Окружного адміністративного міста Києва від 27.08.2018 суду було зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій", порушення якого було підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності, просила суд позов задовольнити.

В судове засідання представник відповідача не з`явився.

Суд, повно і всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що 17.07.2018 до Департаменту ДАБІ у Київській області звернулась ОСОБА_3 із заявою, у якій просила перевірити законність будівництва на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 . Строк дії направлення з «20.08.» до «03.09.» 2018 року (а.с. 107).

30.07.2018 Департаментом ДАБІ у Київській області було складено повідомлення №579.18/03, адресоване ОСОБА_4 , в якому позивачу повідомлено, що відповідачем на підставі звернення гр. ОСОБА_3 від 17.07.2018 вх. 10/10-М-1707/2 проводиться перевірка дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті «будівництво житлового будинку садибного типу, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 » (а.с 108).

За результатами перевірки, на підставі направлення від 30.07.2018 №579.18/03, відповідачем складено акт №Т-0309/1 від 03.09.2018 року (а.с 109-117).

Також 11.09.2018 відповідачем було складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності №Л-А-1109/1, в якому зазначено про порушення позивачем ч.ч.1,8 ст. 96 КУпАП. (а.с 118-119).

11.09.2018 відповідачем було прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-1109/1, в якому зазначено, що на земельній ділянці, яка перебуває у власності позивача відповідно до Договору купівлі-продажу земельної ділянки від 24 березня 2017 року, зареєстрованого в реєстрі за № 781 витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 24.03.2017 № 83383933 та Договору купівлі-продажу Ѕ частки земельної ділянки від 28.10.2017, зареєстрованого в реєстрі за № 3229, Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 28.10.2017 № 101873860, на підставі поданого до Департаменту та зареєстрованого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 05.07.2018 № КС15, виконуються роботи з будівництва житлового будинку садибного типу розмірам и в плані 9,0 х 10,0 м, літньої кухні розмірами в плані 8,3 х 8,0 м; бані розмірами в плані 8,5х6,7 м. Будівельний паспорт забудов і земельної ділянки № 302-Б від 26.06.2018, виданий Управлінням капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації. Технічний паспорт № 2018 -224 від 24.07.2018, виданий ПП "Будсервіс-проект плюс". Декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, зареєстровано Департаментом від 27.08.2018 № КС 65. Будівельні роботи виконуються з відхиленням від будівельного паспорт у забудови земельної ділянки № 302-Б від 26.06.2018, виданий Управлінням капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації, оскільки: - житловий будинок зміщено у північно-східному напрямку та влаштовано на відстані 6,0 м; до межі земельної ділянки у північно-західному напрямку, тоді як передбачено 3,00 м; - септик зміщено у північно-східному напрямку та влаштовано на відстані 12,0 м від житлового будинку по АДРЕСА_2 ; - літню кухню влаштовано розмірами 8,0 х 8,3, тоді як будівельним паспортом передбачено 8,0 х 8,0 м; - баню влаштовано на відстані 3,8 м від господарської будівлі на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2 , тоді як будівель ним паспортом передбачено влаштування на відстані 8, 00 м. Зазначено, що вказаними діями порушено вимоги ст. 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Баню розмірами в плані 8,5 х 6,7 м влаштовано на відстані 3, 8 м. від господарської будівлі на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2, чим порушено вимоги п.15.2.2. табл. 15.2. ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій". В декларації про готовність до експлуатації об`єкта, будівництво якого здійснено на підставі будівельного паспорта, зареєстрованого Департаментом від 27.08.2018 № КС 65 ОСОБА_2 наведено недостовірні дані, оскільки, в п. 8 зазначено, що на об`єкті виконано всі передбачені будівельним паспортом обсяги робіт з дотриманням відповідних державних будівельних норм, стандартів і правил, тоді як фактично роботи виконано з відхиленням від будівельного паспорта № 302-Б від 26 червня 2018 року, виданого Управлінням капітального будівництва та архітектури Бориспільської райдержадміністрації та з порушенням п. 15.2.2. табл.. ДБН Б 2.2.-12:2018 "Планування і забудова територій", чим порушено вимоги ч. 10 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Зазначеним приписом встановлено вимогу в термін до 11.10.2018 усунути порушення у сфері містобудівної діяльності в установленому законодавством порядку.

Судом встановлено, що 19.09.2018 відповідачем було прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №А-1903/4, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 8 ст.96 КУпАП та накладено штраф у сумі 4250,00 грн. (а.с 120-121).

Не погоджуючись з правомірністю прийняття спірної постанови, позивач звернувся з даним позовом до суду про визнання її протиправною та скасування, з приводу чого суд зазначає таке.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №3038-VI).

Згідно з абз.1-3 ч.1 ст.4 Закону №3038-VI об`єктами містобудування на державному та регіональному рівнях є планувальна організація території, система розселення, система взаємопов`язаного комплексного розміщення основних об`єктів промисловості, транспорту, інженерної та соціальної інфраструктури, функціональне зонування території України, її частин (груп областей), території Автономної Республіки Крим, областей, адміністративних районів.

Об`єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об`ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об`єктів будівництва, що визначаються відповідно до: у населених пунктах - меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - меж приміських зон, а також функціональних зон відповідно до містобудівної документації на регіональному рівні.

Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи (ч.2 ст.4 Закону №3038-VI).

Відповідно до чч.1-3 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

За приписами частини 3 статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Відповідно до п.2 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Так, відповідно до п.7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Пунктом 12 Порядку №553 встановлено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані:

у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством;

дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами;

ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством;

за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю;

надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Відповідно до пункту 15 Порядку №553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Пунктом 16 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції (п. 18 Порядку №553).

Як передбачено у п.п. 17, 19 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

За правилами п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі.

Як передбачено ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В постанові про притягнення до відповідальності, відповідач вказує, що позивачем порушено вимоги п.15.2.2 табл. 15.2 ДБН Б.2.2.-12:2018 «Планування і забудова територій», чим порушено вимоги ч. 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на підставі чого позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1,8 ст.96 КУпАП.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 за заявою про забезпечення позову у справі № 826/13433/18 зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 "Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій".

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2018 у справі № 826/13433/18 апеляційну скаргу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 - без змін.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.11.2018 у справі № 826/13433/18 визнано протиправним та нечинним наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 у справі № 826/13433/18 апеляційна скарга Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України - задоволена частково, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.12.2018 - скасовано та прийняти нове рішення про задоволення позову. Визнано наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23 квітня 2018 року № 100 «Про затвердження ДБН Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» протиправним та нечинним.

З викладеного, вбачається що станом на час проведення перевірки відносно позивача та складання акту № Т-0309/1 від 03.09.2018, припису від 11.09.2018 №С-1109/1, протоколу від 11.09.2018 за № 3-Л-А-1109/1, на підставі яких була прийнята спірна постанова, дія норм, порушення яких поставлено у вину позивача, була зупинена ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018, тобто ці норми були не чинними.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010, - адміністративна відповідальність в Україні і процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах і правових презумпціях. Однією з таких правових презумпцій є закріплена у статті 62 Конституції України презумпція невинуватості, згідно якої особа вважається невинуватою до тих пір, поки її вина не буде доказана у встановленому законом порядку.

Таким чином, враховуючи викладене, а також те, що в силу принципу презумпції невинуватості усі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачиться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суд вважає, що відповідач не дослідив всебічно та повно усіх обставин справи, а тому передчасно встановив наявність дій та (або) бездіяльності позивача, тобто об`єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого частинами першою та восьмою статті 96 КУпАП. З наведених підстав, спірна постанова підлягає скасуванню.

Зважаючи на викладене, суд приходить до висновку про задоволення даного позову з підстав його обґрунтованості.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 7, 96, 251, 268, 283-284, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 2, 8, 9, 72-77, 205, 241-246, 250, 286, 292, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову № А-1903/4 від 19.09.2018 винесену головним інспектором будівельного нагляду Відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної Інспекції у Київській області Трохименком А.О. про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.ч. 1, 8 статті 96 КУпАП, шляхом накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 4250 гривень, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

СУДДЯ: МИЦИК Ю.С.