Справа № 640/13331/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2019-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 липня 2019 року м. Київ № 640/13331/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, Товариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та нечинними положень індивідуального акту, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп» з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати абзац 1 п.1 розділу «Містобудівні умови та обмеження» МУО від 05.05.2018 року №369 в частині речення: «Гранично допустима висота 73,5 ? h ? 26,5 м згідно ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення». Остаточно висоту визначити проектною документацією за умови дотримання інсоляційних вимог і нормативних відстаней від оточуючих будівель і споруд»;

- визнати протиправним та нечинним з моменту набрання чинності судовим рішенням абзац перший пункту 1 Розділу «Містобудівні умови та обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 05.05.2018 року №369 в частині речення: «з урахуванням висновків історико-містобудівного обґрунтування, розробленого згідно чинного законодавства»;

- визнати протиправним та скасувати абзац перший пункту 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 05.05.2018 року №369 в частині речення «зону охоронюваного ландшафту, згідно з рішенням виконкому Київської міської ради народних депутатів від 10.10.1988 року №976, від 16.07.1979 року №920, розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 року №979, від 12.05.2006 року №817»;

- визнати протиправним та нечинним з моменту набрання чинності судовим рішенням абзац другий пункту 5 Розділу «Містобудівні умови та обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 05.05.2018 року №369 повністю, а саме: «Проектну документацію розробляти у відповідності до висновків розробленого, погодженого та затвердженого історико-містобудівного обгрунтування, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 року №318»;

- визнати протиправним та скасувати абзац третій пункту 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 05.05.2018 року №369 в частині речення «рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів від 10.10.1988 року №976, від 16.07.1979 року №920, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 року №979, від 12.05.2006 року №817».

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) внести зміни до містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва від 05.05.2018 року №369 шляхом:

викладення у новій редакції абзацу першого пункту 1 розділу «Містобудівні умови та обмеження» МУО від 05.05.2018 року №369. а саме: «Граничнодопустима висота до 100 м згідно ДБН В.2.2-24:2009 «Будинки і споруди. Проектування висотних житлових і громадських будинків»;

виключення з абзацу першого пункту 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» речення в частині «зону охоронюваного ландшафту, згідно з рішенням виконкому Київської міської ради народних депутатів від 10.10.1988 року №976, від 16.07.1979 року №920, розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 року №979, від 12.05.2006 року №817»;

виключення абзацу другого пункту 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» повністю;

виключення з абзацу третього пункту 5 розділу «Містобудівні умови та обмеження» речення в частині «рішення виконкому Київської міської ради народних депутатів від 10.10.1988 року №976, від 16.07.1979 року №920, розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 року №979, від 12.05.2006 року №817».

Згідно пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року №3674-VI (надалі - Закон N 3674-VI) судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі виключно через установи банків чи відділення зв`язку.

Згідно з пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір: 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1 921,00 гривні.

Як вбачається з позову, позивачем до суду заявлено дев`ять вимог немайнового характеру.

Отже, за подання даної позовної заяви до суду позивач повинен був сплатити судовий збір у розмірі 17289,00 грн.

Однак, при ознайомленні з позовною заявою та доданими до неї документами судом встановлено, що позивачем не додано жодного доказу про сплату судового збору за звернення до адміністративного суду з даним позовом чи документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Вищенаведене свідчить про недотримання позивачем вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліком позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для розгляду даної справи.

Встановлено наступні платіжні реквізити для сплати судового збору:

Судовий збір підлягає сплаті на наступні реквізити:

Отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897

Рахунок отримувача - 4021

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача - 899998

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

Також, згідно з ч. 1 ст. 122 КАС України вказано, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом із тим, позивач у позовній заяві просить визнати протиправними та скасувати пункти Містобудівних умов та обмеження від 05.05.2018 року №369, проте з даним адміністративним позовом звернувся до Окружного адміністративного суду 18 липня 2019 року.

Водночас, у позовній заяві позивачем зазначено, що постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 92 відмінено обов`язок щодо погодження історико-містобудівного обгрунтування з Міністерством культури України для здійснення будівництва в історичних ареалах населених місць, а згідно із наказом Міністерства культури України від 07.12.2018 року № 1079 наказ Міністерства культури України від 17.02.2012 року № 122 «Про затвердження методичних рекомендацій щодо розроблення історико-містобудівного обгрунтування» визнано таким, що втратив чинність з 01.01.2019 року, тому вважає, що перебіг строку на звернення до суду розпочався 01.01.2019 року, а щодо іншої частини позовних вимог - 06.06.2018 року.

Таким чином, враховуючи пояснення надані позивачем щодо поважності причин пропуску строку, та з урахуванням викладених обставин, позивачем недотримано шестимісячного строку звернення до суду.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Разом з цим, наведені позивачем доводи не можуть бути визнані поважними, оскільки підтверджують пропуск строку звернення до суду.

Згідно з частиною 1 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані судом недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі встановленому Законом України «Про судовий збір» відповідно до кількості та характеру позовних вимог або документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону;

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Зазначені документи подати через канцелярію суду (або надіслати поштою) з посиланням на реквізити даної ухвали.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Дайтона Груп».

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

4. Попередити позивача, що у разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху згідно з частиною 2 статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили з моменту її підписання.

Згідно зі статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда