Справа № 160/1978/19
Суддя: Юрко І.В.
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
26 липня 2019 року м. Дніпросправа № 160/1978/19
Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Юрко І.В. перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року у справі №160/1978/19 за позовом ОСОБА_1 до Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, (треті особи: державний виконавець Амур-Нижньодніпровського відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області Лісова Анастасія Михайлівна, ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови від 20.11.2018 року, -
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року у вказаній вище справі в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу.

Перевіривши вказану апеляційну скаргу на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно до частини шостої зазначеної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції ухвалено у відкритому судовому засіданні 11 квітня 2019 року.

Апеляційна скарга подана скаржником 16.07.2019 року, тобто з пропуском десятиденного строку, встановленого частиною шостою статті 287 КАС України.

Скаржник заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обґрунтування клопотання зазначено, що у судовому засіданні першої інстанції було проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення складено 06.05.2019 року та оприлюднено 07.05.2019 року. Повний текст рішення отримано позивачем поштою 24.05.2019 року, а 16.06.2019 року представник позивача подав апеляційну скаргу на вищезазначене судове рішення. Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04 липня 2019 року апеляційну скаргу повернуто. Дану ухвалу оприлюднено на офіційному сайті суду 08.07.2019 року, позивач ознайомився з нею на сайті 11.07.2019 року. У вказаній ухвалі зазначається, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Також позивач посилається на норми статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суд вважає, що вказане клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивачем оскаржується рішення органу державної виконавчої служби.

Статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України визначено особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно до частини шостої зазначеної статті апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Отже, вказаною нормою встановлено спеціальний порядок оскарження судових рішень у вказаній категорії справ.

При цьому норми статті 295 КАС України, які передбачають можливість поновлення строку на апеляційне оскарження враховуючи дату отримання судового рішення, регулюють загальний порядок апеляційного оскарження судових рішень, а не питання обчислення строків на апеляційне оскарження у термінових справах. КАС України не містить норми щодо розповсюдження приписів статті 295 на термінові справи.

Такі правила встановлені законодавцем, враховуючи визначення цієї категорії справ як термінових, тобто таких, які підлягають розгляду у найкоротший термін. У зв`язку з цим за приписами статті 271 КАС України у термінових справах одразу проголошується повне судове рішення, копія якого невідкладно видається учасникам справи або надсилається їм, якщо вони не були присутні під час його проголошення.

З огляду на вказане учасники процесу, реалізуючи свої процесуальні права повинні вимагати у суду видачі повного судового рішення невідкладно після його проголошення, оскільки строк на апеляційне оскарження обчислюється саме з цієї дати.

З матеріалів справи вбачається, що представник позивача був присутній у судовому засіданні першої інстанції, в тому числі під час проголошення рішення.

Проте позивач, знаючи про скорочені строки оскарження судових рішень у термінових справах, чекав на отримання рішення суду більше трьох місяців, не приймаючи жодних заходів чи дій для його своєчасного отримання, що розцінюється судом як неналежна процесуальна поведінка, яка не сприяє терміновому розгляду цієї категорії справ.

Крім того, сам апелянт зазначає про оприлюднення оскаржуваного рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 07.05.2019 року. Таким чином, і позивач і його представник мали можливість ознайомитись з його текстом.

Підсумовуючи викладене, апеляційний суд зазначає, що відлік строку на апеляційне оскарження з дати отримання особою рішення суду для термінових справ нормами КАС України не передбачений. Іншого правила ніж обчислення строку апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення, КАС України не містить, а тому строк на апеляційне оскарження апелянтом пропущений.

Стосовно посилань скаржника на повернення судом апеляційної інстанції першої апеляційної скарги суд зазначає наступне.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.07.2019 року повернуто апеляційну скаргу позивача (подана 20.06.2019 року, тобто вже з порушенням встановленого КАС строку) з підстав відсутності повноважень адвоката, який подав та підписав в інтересах позивача таку скаргу.

Виконання представництва адвокатом у непередбачений законом спосіб не є поважною підставою для поновлення строку апеляційного оскарження.

В пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України». (№32053/13) зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обгрунтованого рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення.

Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлює особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Обгрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у пункті 35 рішення Європейського суду з прав людини «Юніон Аліментаріа Сандерс проти Іспанії» визначено, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання («Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» №11681/85).

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Повернення апеляційної скарги у зв`язку з певними її недоліками, не є об`єктивно непереборною обставиною чи істотною перешкодою для своєчасного вчинення процесуальних дій, а за своєю суттю є суб`єктивною обставиною та не може бути прийнято судом апеляційної інстанції як підстава для поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення.

Суд апеляційної інстанції не уповноважений перевіряти законність та обгрунтованість ухвали суду про повернення першої апеляційної скарги.

Також, Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі «Перес де Рада Каванілес проти Іспанії» зазначає, що право на доступ до суду, не є абсолютним; воно підлягає обмеженням, дозволеним за змістом, зокрема, коли умови прийнятності скарги визначені, оскільки за своєю природою вона потребує регулювання з боку держави, яка користується певною свободою розсуду в цьому відношенні.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що неналежне використання наданих процесуальних прав не може визнаватись судом як поважна причина пропуску процесуального строку, а відтак зазначені скаржником причини пропуску строку апеляційного оскарження є неповажними.

Згідно частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Також, відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 296 Кодексу адміністративного судочинства України, до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір».

Підпунктом 2 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання апеляційної скарги) визначено, що при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, ставка судового збору складає 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Таким чином, для обчислення розміру судового збору за подання апеляційної скарги необхідно встановити, яка сума судового збору підлягала сплаті за подання адміністративного позову.

Як вбачається з позовної заяви, позивач оскаржує постанову відповідача про накладення штрафу на нього в розмірі 53239,88 грн.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позовної заяви) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що у 2019 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2019 року установлено у розмірі 1921 гривня.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції на час подання позовної заяви) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, за подання до адміністративного суду адміністративного позову сплаті підлягав судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 768,40 грн, оскільки 1% від 53239,88 грн становить суму, що є меншою за 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням викладеного, при поданні до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду скаржникові необхідно було сплатити судовий збір у розмірі 1152,60 грн (768,40 грн х 150%).

Скаржник не додав до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, скаржникові необхідно надати суду документ про сплату судового збору у зазначеному вище розмірі за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УК у Шевчен.р.м.Дніпра/Шев.р/22030101;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989274;

банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

код банку отримувача (МФО): 899998;

рахунок отримувача: 1005;

код класифікації доходів бюджету: 22030101;

призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Третій апеляційний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Частиною другою статті 298 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 169, 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя-доповідач, -

У Х В А Л И В :

Визнати неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження, вказані ОСОБА_1 .

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.

Скаржникові усунути встановлені недоліки апеляційної скарги шляхом подання до Третього апеляційного адміністративного суду:

- заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку;

- документа про сплату судового збору у розмірі 1152,60 гривень.

Встановити строк для усунення виявлених недоліків апеляційної скарги - десять днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Після усунення недоліків апеляційної скарги у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до суду.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя І.В. Юрко