Справа № 540/1190/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

01 серпня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1190/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пекного А.С. ,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "Інтегровані агросистеми" до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Фермерське господарство "Інтегровані агросистеми" (далі-позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі (далі-відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення від 22.05.2019 р. № , № .

Ухвалою від 18.06.2019р. провадження у справі відкрито, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до ч.2 ст.262 КАС України, розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

В межах розгляду справи по суті, суд, дослідивши матеріали справи, встановив, що наявні у справі документальні докази не дають змоги встановити всі обставини у справі та прийняти законне і обґрунтоване рішення.

Так, позовні вимоги обґрунтовані тим, що під час митного оформлення та прийняття митних декларацій із віднесенням зазначеного товару до коду та УКТ ЗЕД митним органом не було виявлено порушень правил класифікації з боку позивача та не було прийнято рішень щодо необхідності зміни задекларованого коду товару згідно з УКТ ЗЕД, у тому числі за результатами спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками у складних випадках митних формальностей. Крім того, при віднесенні даного товару ("запірне кільце для кришки" та "хомут для кришки") до іншої позиції УКТ ЗЕД відповідачем неправильно вказується функціональне призначення виробу-забезпечення герметичного закриття бочок, у той час як жодної функції щодо герметизації вони не виконують, оскільки бочка для якої використовується вказаний товар не є герметично запакованою та має отвори на дні. Враховуючи викладене позивач вважає, що контролюючим органом неправомірно змінено код УКТ ЗЕД товарів, що призвело до прийняття протиправних податкових повідомлень-рішень.

Статтею 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вживає передбачені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України предметом доказування є обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги чи заперечення або які мають інше значення для вирішення справи (причини пропущення строку для звернення до суду тощо) та які належить встановити при ухваленні судового рішення у справі.

Частиною 1 статті 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Згідно вимогам частин першої - четвертої статті 242 КАС рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п.49 ст.4 МК України пропуск товарів через митний кордон України - надання органом доходів і зборів відповідній особі дозволу на переміщення товарів через митний кордон України з урахуванням заявленої мети такого переміщення.

Відповідно до п.21 ст.4 МК України митна процедура - зумовлені метою переміщення товарів через митний кордон України сукупність митних формальностей та порядок їх виконання.

Враховуючи зазначене, митні процедури охоплюють митний контроль, митне оформлення та справляння податків і зборів. При цьому виконання митним органом дій (процедур), які пов`язані із закріпленням результатів митного контролю товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, і мають юридичне значення для подальшого використання цих товарів і транспортних засобів, є митним оформленням.

Митне оформлення вважається завершеним після виконання митним органом митних процедур, визначених ним на підставі МК України відповідно до заявленого митного режиму.

За змістом частини 4 статті 69 Митного кодексу України у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС), відповідно до статті 311 Митного кодексу України. Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України "Про Митний тариф України", що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

З матеріалів справи убачається, що правовою підставою для самостійного визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД контролюючим органом визначено Закон України "Про Митний тариф України", Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09 червня 2015 року №401 (далі - Пояснення).

Верховний Суд за результатами розгляду справи №815/5271/17 у постанові від 27.11.2018р. зауважив, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію. Орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Змістом частини 5 статті 69 Митного кодексу України визначено, що у разі наявності складного випадку класифікації товару у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару, при виникненні суперечностей щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, необхідно застосовувати спеціальні знання, проводити дослідження.

З огляду на викладене та з метою і всебічного з`ясування всіх обставин в даній справі та ухвалення законного рішення, суд вважає за необхідне витребувати додаткові докази, а саме, документи на підтвердження обґрунтованості сумніву контролюючого органу щодо порушення правил класифікації товару, а також пояснення щодо застосування спеціальних знань або проведених досліджень, відповідно до вимог ст.69 МК України.

Крім того, суд убачає підстави для витребування у позивача копії сертифікату відповідності товару, придбаного за контрактами, укладеними у перевіряємий період.

Керуючись ст. 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Зобов`язати позивача у строк до 09.08.2019р. надати до суду засвідчені належним чином копії сертифікатів відповідності та інших документів, які містять характеристики товарів, придбаних за контрактами №3/2017 від 31.10.2017р., №4/2017 від 27.11.2017р., №2/2018 від 19.12.2017р., №IA-SF/1 від 31.10.2017, №IA-SF/2 від 18.11.2017р. та №IA-SF/3 від 04.12.2017р. та №MS-SF18 від 19.07.2018р.

Зобов`язати позивача у строк до 09.08.2019р. надати до суду засвідчені належним чином копії висновків досліджень, застосованих контролюючим органом у процесі контролю правильності заявлених позивачем кодів УКТ ЗЕД при декларуванні товарів, або будь-яких інших документів, складених за наслідками використання спеціальних знань, на підставі яких податковий орган дійшов до висновку про необхідність самостійного визначення коду товару, відмінного від задекларованого.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями)

Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою для осіб, які беруть участь у справі, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя Пекний А.С.