Справа № 760/10086/17
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-07-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2019 року м. Київ

Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Ганечко О. М., Губської Л. В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил, за апеляційною скаргою Одеської митниці Державної фіскальної служби на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 13 грудня 2018, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до Одеської митниці Державної фіскальної служби у якому просив визнати незаконною та скасувати постанову у справі про порушення митних правил від 31 травня 2017 № 0516/50000/17 про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 469 Митного кодексу України та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500 грн.

Просив закрити провадження в справі про притягнення її до відповідальності за порушення митних правил за ч. 2 ст. 469 Митного кодексу України, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Рішенням Солом`янського районного суду м.Києва від 13 грудня 2018 задоволено позов у повному обсязі.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Учасники процесу, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи в письмовому провадженні.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи, 11.05.2017 старшим державним інспектором четвертого відділу оперативного реагування управління протидії митним правопорушенням Одеської митниці ДФС Пруба О.М. було складено протокол про порушення митних правил № 0516/50000/17 відносно позивача, ОСОБА_1 , яким встановлено ознаки порушення митних правил, а саме підприємством ТОВ «Толк Консалтінг» в порушення вимог ст.ст. 325, 241 МК України, було здійснено переміщення товару з одного складу на інший, тобто здійснено розпорядження ними без дозволу органу доходів і зборів (Одеської митниці ДФС).

ОСОБА_1 є директором ТОВ «Толк Консалтінг» яка як керівник підприємства визначає, планує, координує та організовує його роботу, відтак, на думку відповідача, нею здійснено розпорядження товарами, які зберігаються під митним контролем на складі митного органу, чим скоєне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 469 МК України.

Не погоджуючись з таким рішеннями позивачка звернулася з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачами не доведено належними та допустимими доказами наявність законодавчо визначених підстав для порушення справи про порушення митних правил та наявність настання події, складу адміністративного правопорушення.

Колегія суддів не може не погодитись з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 458 Митного кодексу України визначає, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Статтею 491 Митного кодексу України визначено, що підставами для порушення справи про порушення митних правил є:

1) безпосереднє виявлення посадовими особами органу доходів і зборів порушення митних правил;

2) офіційні письмові повідомлення про вчинення особою порушення митних правил, отримані від правоохоронних органів, а також органів, що здійснюють види контролю, зазначені у частині першій статті 319 цього Кодексу;

3) офіційні письмові повідомлення про вчинення порушення митних правил, отримані від митних та правоохоронних органів іноземних держав, а також від міжнародних організацій.

У відповідності до ст. 531 МК України підставами для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил є в тому числі відсутність у діях особи, яка притягується до відповідальності, ознак порушення митних правил; необ`єктивність або неповнота провадження у справі або необ`єктивність її розгляду; невідповідність викладених у постанові висновків фактичним обставинам справи; винесення постанови неправомочною особою, безпідставне недопущення до участі в розгляді справи особи, притягнутої до відповідальності, або її представника, а також інше обмеження прав учасників провадження у справі про порушення митних правил та її розгляду; неправильна або неповна кваліфікація вчиненого правопорушення; накладення стягнення, не передбаченого цим Кодексом. Підставами для скасування чи зміни постанови про накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил або про припинення провадження у справі про порушення митних правил можуть бути визнані й інші визначені законами обставини.

Положеннями ч. 2 ст. 469 МК України встановлено, що зміна стану товарів, митне оформлення яких не закінчено, або товарів, що перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем на складі тимчасового зберігання, на складі організації - отримувача гуманітарної допомоги або на митному складі, користування та розпорядження ними без дозволу органу доходів і зборів, а так само невжиття передбачених частиною четвертою статті 204 цього Кодексу заходів щодо товарів, строк тимчасового зберігання яких під митним контролем на складі тимчасового зберігання, на складі організації - отримувача гуманітарної допомоги або на митному складі закінчився тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 489 МК України встановлено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Згідно з частиною першою статті 494 Митного кодексу України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За приписами п. 57 ч. 1 ст. 4 МК України товарами є будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Із змісту ч. 2 ст. 469 МК України вбачається, що таке правопорушення може бути вчинене у формі певних дій (зміна стану, користування, розпорядження) чи бездіяльності (невжиття певних заходів) щодо товарів, митне оформлення яких не закінчено або які перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем чи поміщені в режим митного складу, будь-який інший митний режим, у тому числі тимчасового ввезення, не зазначений у вказаних положеннях Митного кодексу України.

Конституційний Суд України у рішенні від 31.03.2015 року у справі №1-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положень частини 2статті 469 МК України зазначив, що адміністративним правопорушенням, закріпленим у ч.2 ст. 469 МК України, може бути окремо як користування, так і розпорядження без дозволу органу доходів і зборів товарами, митне оформлення яких не закінчено або які перебувають на тимчасовому зберіганні під митним контролем чи поміщені в режим митного складу. Користування або розпорядження транспортними засобами особистого користування, які поміщені в митний режим тимчасового ввезення на митну територію України і щодо яких порушено питання у конституційному зверненні, не утворює складу адміністративного правопорушення, передбаченого у ч. 2 ст. 469 Митного кодексу України.

Як встановлено судом, 05.07.2016 ТОВ «Толк консалтинг» отримало від Одеської митниці ДФС на відповідальне зберігання майно (товар у кількості 655 місць вагою 10 406 кг.), згідно акту №8/1, яке було розміщено за адресою: АДРЕСА_2.

В подальшому, вказане майно, терміново було перевезено ТОВ «Толк консалтинг» в складське приміщення за адресою: АДРЕСА_4, так як дах складу на АДРЕСА_2, почав протікати.

Згідно з акту обстеження від 29 січня 2017, обстеживши складське приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , комісія виявила: дах складу протікає, внаслідок різкого потепління сніг на даху складу розтає, вода потрапляє всередину складського приміщення, від сильних дощів у січні вода також потрапляла у склад, що становить загрозу для зберігання майна (товару у кількості 655 місць, вагою 10406 кг.), переданого Одеською митницею ДФС ТОВ «Толк консалтинг» за актом № 8/1 від 05.07.2016 р.

Усунути дану проблему власними засобами неможливо.

Висновки комісії: приміщення складу за адресою: АДРЕСА_2 непридатне для зберігання майна (товару у кількості 655 місць, вагою 10406 кг.) переданого Одеською митницею ДФС ТОВ «Толк консалтинг» за актом № 8/1 від 05.07.2016 р.

Листом № 2980 від 01.02.2017 р. та листом № 2951/1 від 16.01.2017 р. ТОВ «Толк консалтинг» проінформувало керівництво Одеської митниці ДФС про переміщення майна.

Відповідно до акту прийому-передачі від 24 листопада 2017 року майно, яке було передано за актом № 8/1 від 05.07.2016 року, було повернуто Одеській митниці ДФС без зауважень. Адреса складу в акті вказана: АДРЕСА_4 .

Таким чином, наявні докази того, що дах складського приміщення за адресою: АДРЕСА_2 , протікав, а, відповідно, майно, яке було передане для зберігання, могло бути знищено, у зв`язку з чим позивачем були зроблені дії по запобіганню можливих збитків про що повідомлено Одеську митницю ДФС.

Згідно ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним з завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне й об`єктивне з`ясування обставин кожної справи.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами наявність законодавчо визначених підстав для порушення справи про порушення митних правил ОСОБА_1 та наявність достатніх даних, що свідчать про настання події та складу адміністративного правопорушення, так як у діях позивача відсутня об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 469 МК України, та безпосередньо прямого умислу на досягнення визначеної статтею мети. Відтак, такі дії позивача не становлять склад порушення митних правил, передбаченого ч. 2 ст. 469 МК України.

Відповідно до ч.2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході розгляду справи позивач довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач не надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.

Таким чином, враховуючи наведене вище у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, та колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Одеської митниці Державної фіскальної служби на рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 13 грудня 2018 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Одеської митниці Державної фіскальної служби, про визнання протиправною та скасування постанови про порушення митних правил - залишити без задоволення.

Рішення Солом`янського районного суду м.Києва від 13 грудня 2018 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: О. М. Ганечко

Л. В. Губська

Повний текст постанови виготовлено 31.08.2019