Справа № 120/2423/19-а
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2019-08-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/2423/19-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дмитришена Р.М.

Суддя-доповідач - Курко О. П.

01 серпня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Франчук А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: ОСОБА_2 ,

представників відповідача: Гончара О.І., Беднарчука С.М.,

представників третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача кандидата в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі № 18 ОСОБА_3 - ОСОБА_4 ., ОСОБА_5 М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу кандидата в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №18 ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року (м. Вінниця) у справі за адміністративним позовом кандидата в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №18 ОСОБА_1 до Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного округу №18 за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача кандидата в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі №18 - ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору кандидатів в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі №18: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 про визнання виборів недійсними, скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

кандидат у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №18 ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів України одномандатного округу №18, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача кандидата в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі №18 - ОСОБА_3 , за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору кандидатів в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі №18: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , в якому просив:

- визнати вибори в межах одномандатного виборчого округу №18 недійсними;

- скасувати рішення окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів в одномандатному виборчому окрузі №18 від 24.07.2019 протокол про підсумки голосування.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року позивачу відмовлено в задоволенні позовних вимог.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. У поданій скарзі позивач, посилаючись на неповне з`ясування та недоведеність судом обставин, що мають значення для справи та допущені порушення норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі з підстав, викладених в позові та апеляційній скарзі. Так, позивачем зазначено, що 19.06.2019 на території міста Липовець, яке відповідно до адміністративно територіального складу виборчих округів, входить до виборчого округу №18, від Громадської організації "Соціальні ініціативи ОСОБА_19 " людям безоплатно роздавали курятину та заморожену піцу. Така інформація міститься на сайті Всеукраїнської громадської організації "Опора", яка здійснює громадський контроль у сфері виборів. Зокрема, як слідує з вказаної статті: "19 червня у місто Липовець приїхала машина із написом ГО "Соціальні ініціативи ОСОБА_19 ", з якої роздавали пакети з такими ж написами. У пакетах була курятина та по дві заморожені піци. За словами спостерігача "Опори" мешканці Липовця на правах анонімності розповіли, що інформацію про те, що будуть роздавати такі продукти, вони дізнавалися від місцевих активістів політичної партії "Батьківщина". Також розповіли, що під час роздачі пакетів представники ГО "Соціальні ініціативи ОСОБА_19 " записували на аркуші прізвище та ім`я, адресу та телефон громадян, які отримують допомогу.

Позивач стверджує, що після початку виборчого процесу, на території виборчого округу №18, Громадська організація "Соціальна ініціатива ОСОБА_19 ", діючи в інтересах кандидата в народні депутати у виборчому окрузі № 18 - ОСОБА_3 , надавала виборцю неправомірну вигоду, а саме: роздавала жителям вказаного округу безкоштовно товари - курятину та заморожену піцу. Натомість, вартість розданих у пакетах товарів значно перевищує три відсотки від прожиткового мінімуму - 60,21 грн, згідно із ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік". Крім того, ч. 4 ст. 160 КК України передбачає кримінальну відповідальність за надання виборцю неправомірної вигоди за попередньою змовою групою осіб, кандидатом або його довіреною особою на виборах.

Враховуючи вищевикладене, оскільки підкуп виборців відбувався в інтересах кандидата в народні депутати ОСОБА_3 саме в окрузі, в якому він балотується (виборчий округ № 18), то у діях осіб які роздавали товари та у діях кандидата в народні депутати ОСОБА_3 вбачається склад злочину, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України.

Крім того, поліцією зафіксовано в Погребищенському районі 170 громадян, які отримали за свої голоси по 200 гривень. Поліцією вилучено та досліджуються зошити, в яких записано перелік таких осіб. Відкрите кримінальне провадження.

Як вказує позивач, підкуп виборців зафіксовано у наступних селах: Паріївка АДРЕСА_1 Даньківка АДРЕСА_2 Юшківці, Балабанівка, Якимівка АДРЕСА_1 Бугаївка АДРЕСА_1 Чернявка АДРЕСА_3 , АДРЕСА_3 , ОСОБА_20 та інші. Факти підкупу виборців неодноразово висвітлювали офіційно представники поліції в засобах масової інформації.

Позивач вказав, що у день виборів на виборчих дільницях здійснювався підкуп виборців, причому членами дільничної комісії. Про такий факт спостерігач Громадської організації "Подільська об`єднана ліга ініціативних студентів та молоді" ОСОБА_21 повідомила на гарячу лінію Національної поліції 102 в селі Вахнівка Липовецького району, виборча дільниця № 050588. Даний факт зафіксовано працівниками поліції в селі Новофастів Погребищенського району.

Останнім повідомлено, що в селі Приборівка Липовецького району невідомі люди у автомобілі LADA реєстраційний номер НОМЕР_1 стояли під виборчою дільницею, куди після голосування заходили виборці, ймовірно отримували кошти за голосування і розписувалися у списку. Разом з тим, у селі Чернявка Оратівського району спостерігачем ОСОБА_22 було помічено, що член дільничної виборчої комісії № 050883 від кандидата у народні депутати України ОСОБА_3 ОСОБА_23 передавала персональні дані виборців, а саме дані паспортів та ідентифікаційні номера по телефону невідомим особам, про що теж був здійснений виклик на гарячу лінію.

Таким чином, після початку виборчого процесу особи, діючи на користь кандидата у народні депутати України по 18 одномандатному виборчому окрузі ОСОБА_3 , надавали виборцям неправомірну вигоду, у вигляді курятини, замороженої піци та грошей у сумі 200 гривень, що порушує: ч. 2 ст. 6 Закону України "Про вибори народних депутатів України", якою передбачено, що застосування насильства, погроз, обману, підкупу чи будь-яких інших дій, що перешкоджають вільному формуванню та вільному виявленню волі виборця, забороняється та ч. 14 ст. 78 Закону України "Про вибори народних депутатів України", якою забороняється проводити передвиборну агітацію, що супроводжується наданням виборцям, закладам, установам, організаціям коштів або безоплатно чи на пільгових умовах товарів (крім товарів, що містять візуальні зображення назви, символіки, прапора партії, за умови, що вартість таких товарів не перевищує три відсотки розміру мінімальної заробітної плати), послуг, робіт, цінних паперів, кредитів, лотерейних білетів, інших матеріальних цінностей. Така передвиборна агітація або надання виборцям, закладам, установам, організаціям коштів або безоплатно чи на пільгових умовах товарів, послуг, робіт, цінних паперів, кредитів, лотерейних білетів, інших матеріальних цінностей, що супроводжується закликами або пропозиціями голосувати за або не голосувати за певну партію чи кандидата у депутати або згадуванням назви партії чи імені кандидата, є непрямим підкупом виборців.

Крім того, на виборчій дільниці №050935 21.07.2019 під час голосування без належних на те повноважень, без постанови ОВК №18 ОСОБА_24 та ОСОБА_25 замість ОСОБА_26 та ОСОБА_27 виконували повноваження заступника голови дільничної виборчої комісії та секретаря дільничної виборчої комісії, в тому числі підписали протокол про підрахунок голосів.

Представником відповідача подано до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд залишити оскаржуване рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року без змін, а апеляційну скаргу позивача - без задоволення, оскільки вважає, що судом вірно встановлені обставини справи та надано обгрунтовану правову оцінку спору, що виник між сторонами.

Позивач та його представник в судовому засіданні підтримали вимоги апеляційної скарги в повному обсязі та просили скасувати рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року та задовольнити позовні вимоги.

Представники відповідача та третіх осіб заперечили проти задоволення вимог апеляційної скарги, посилаючись на безпідставність доводів апелянта.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 23.06.2019 опублікований Указ Президента України ОСОБА_28 про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України та призначення позачергових виборів на 21.07.2019.

Відповідно до постанови ЦВК від 25.06.2019 №1288 ОСОБА_1 зареєстровано кандидатом в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі №18 від ПОЛІТИЧНОЇ ПАРТІЇ "СЛУГА НАРОДУ". Крім позивача в межах одномандатного виборчого округу №18 зареєстровано ще 14 кандидатів у народні депутати України - ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_3 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 .

Згідно із протоколом окружної виборчої комісії про підсумки голосування в одномандатному виборчому окрузі №18 від 24.07.2019, найбільшу кількість голосів виборців подано за кандидата у народні депутати України ОСОБА_29 О.Л. 23240, наступним після цього кандидата є позивач, який набрав 12850 голосів виборців. Вказаний протокол витребувано та оглянуто судом під час розгляду справи.

Не погоджуючись із результатами виборів в одномандатному виборчому окрузі №18, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою, в якій просив:

- визнати вибори в межах одномандатного виборчого округу №18 недійсними;

- скасувати рішення окружної виборчої комісії з виборів народних депутатів в одномандатному виборчому окрузі №18 від 24.07.2019 протокол про підсумки голосування.

При цьому, позивач вказує, що від початку виборчої кампанії до нього неодноразово надходили повідомлення про організацію підкупу виборців на користь голосування за кандидата у народні депутати України ОСОБА_3 . Крім того, випадки порушення цим кандидатом правил проведення передвиборної агітації були систематичними.

На підтвердження обставин, а саме підкупу виборців з початку виборчого процесу та 21.07.2019 позивач вказує, що до нього особисто надходили повідомлення про підкуп та у засобах масової інформації, безпосередньо на сайті Всеукраїнської громадської організації "Опора", містились відомості, що Громадською організацією "Соціальні ініціативи ОСОБА_19 " безоплатно роздавались курятина та заморожена піца. Проте у звіті про надходження та використання коштів виборчого фонду кандидата в народні депутати України в одномандатному окрузі №18 та в розшифровці до вказаного звіту, відсутні витрати щодо вказаних витрат на передвиборчу агітацію.

Крім того, як стверджує позивач, після початку виборчого процесу особи, діючи на користь кандидата у народні депутати України ОСОБА_3 надавали виборцям неправомірну вигоду, у вигляді курятини, замороженої піци та грошей в сумі 200 гривень.

Із матеріалів справи встановлено, що 26.07.2019 до ГУ НП України у Вінницькій області надійшла заява про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України. Згідно із вказаною заявою, повідомлено, що в інтересах кандидата в народні депутати ОСОБА_3 відбувався підкуп виборців у виборчому окрузі №18.

В подальшому, 04.07.2019 до Іллінецького ВП Гайсинського ВП ГУ НП у Вінницькій області надійшли заяви про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 160 КК України (підкуп виборців). У вказаних заявах містяться відомості щодо підкупу виборців, який відбувся в інтересах кандидата в народні депутати ОСОБА_3 у виборчому окрузі №18.

Крім того, в матеріалах справи містяться акти про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України", які дослідженні судом.

Згідно наданого акту про виявлення факту незаконного голосування від 21.07.2019, у смт. Турбів зафіксовано видачу бюлетеня членом ДВК без паспорту громадян. Відповідно до змісту акту вбачається, що така дія не відбулась, оскільки була припинена членами ДВК.

Актами про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Слободище Іллінецького району, було виявлено порушення: Головою комісії не було оголошено кількості виборчих бюлетенів, отриманих ДВК; виборцю виданий виборчий бюлетень при пред`явленні водійського посвідчення, замість паспорта громадянина України.

Актом про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Сиваківці Липовецького району, було виявлено порушення, а саме під час голосування на виборчій дільниці були зареєстровані та одночасно присутні два офіційних спостерігача від кандидата в народні депутати України від ГО "Українська стратегія Гройсмана".

Згідно із актом про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Приборівка Липовецького району, було виявлено порушення, яке полягає у тому, що під час голосування на виборчій дільниці були зареєстровані та одночасно присутні три офіційні спостерігача від кандидата в народні депутати ОСОБА_3

Актом №1 про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Тягун Іллінецького району, виявлено порушення, яке полягало у присутності на засіданні дільничної виборчої комісії в день голосування в приміщенні для голосування присутні два представника від кандидата в народні депутати ОСОБА_3 .

Відповідно до акта про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 в місті Іллінці, виявлено порушення, яке полягало у присутності на засіданні дільничної виборчої комісії в день голосування в приміщенні для голосування присутні два представника від кандидата в народні депутати ОСОБА_3 .

Згідно із актом про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Леухи Іллінецького району, було виявлено порушення, яке полягає у тому, що на засіданні дільничної виборчої комісії в день голосування в приміщенні для голосування присутні три представники від кандидата в народні депутати ОСОБА_3 , які зареєстровані на дільниці.

Актом про порушення Закону України "Про вибори народних депутатів України" від 21.07.2019 у селі Китайгород Іллінецького району, виявлено порушення, яке полягало у присутності на засіданні дільничної виборчої комісії в день голосування в приміщенні для голосування трьох представників від кандидата в народні депутати ОСОБА_3 .

Відтак, позивач наполягає, що присутність більшої кількості спостерігачів, ніж визначена Законом, є ніщо інше як тиск на виборців та членів виборчих комісій.

Крім того, наступною підставою позовних вимог позивач зазначає факт підписання протоколу про підрахунок голосів на звичайній виборчій дільниці №050935 21.07.2019 під час голосування без належних на те повноважень, без постанови ОВК №18 ОСОБА_24 та ОСОБА_25 замість ОСОБА_26 та ОСОБА_27 виконували повноваження заступника голови ДВК та секретаря ДВК.

Вважаючи зазначені дії кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 незаконними і такими, що вплинули на вільне волевиявлення виборців в межах одномандатного виборчого округу № 18, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Ухвалюючи оскаржуване судове рішення, суд першої інстанції прийшов до висновку, що адміністративний позов позивача не підлягає задоволенню. Зокрема, на переконання суду, позивачем не доведено обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності результатів виборів під час проведеного виборчого процесу в одномандатному виборчому окрузі №18. Окрім того, судом першої інстанції не встановлено фактів порушення вимог виборчого закону, які б окремо або у своїй сукупності давали приводи для обґрунтованого висновку "поза розумним сумнівом" про те, що волевиявлення виборців в межах одномандатного виборчого округу № 18 не було вільним.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступних мотивів.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно статті 69 Конституції України, народне волевиявлення здійснюється через вибори, референдум та інші форми безпосередньої демократії. Згідно зі ст. 71 Конституції України вибори до органів державної влади та органів місцевого самоврядування є вільними і відбуваються на основі загального, рівного і прямого виборчого права шляхом таємного голосування; виборцям гарантується вільне волевиявлення.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 26.02.1998 № 1-рп/98 сформував правову позицію, відповідно до якої за змістом ст. 38, 70, 71, 76, 141 Конституції України сутністю виборчого права є право громадян України вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Це право є загальним, рівним і прямим. Основоположні принципи загального, рівного і прямого виборчого права, вільне і таємне волевиявлення громадян України на виборах народних депутатів України становлять конституційну основу правового регулювання виборчого процесу.

Частиною 3 ст. 21 Загальної декларації прав людини 1948 року встановлено, що воля народу повинна бути основою влади уряду; ця воля повинна виявлятися у періодичних і нефальсифікованих виборах, які повинні проводитись при загальному і рівному виборчому праві шляхом таємного голосування або ж через інші рівнозначні форми, що забезпечують свободу голосування.

У ст. 25 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права 1966 року визначено, що "кожний громадянин повинен мати без будь-якої дискримінації і без необґрунтованих обмежень право і можливість: а) брати участь у веденні державних справ як безпосередньо, так і за посередництвом вільно обраних представників; б) голосувати і бути обраним на справжніх періодичних виборах, які проводяться на основі загального і рівного виборчого права при таємному голосуванні і забезпечують свободу волевиявлення виборців".

Статтею 3 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено позитивне зобов`язання держави щодо проведення вільних виборів з розумною періодичністю шляхом таємного голосування в умовах, які забезпечують вільне вираження думки народу у виборі законодавчого органу.

У Документі Копенгагенської наради Конференції з людського виміру ОБСЄ від 29.06.1990 саме "вільні вибори" віднесені його учасниками до "числа елементів справедливості, що істотно необхідні для повного вираження гідності, властивої людській особистості, та рівних і невід`ємних прав усіх людей", а волевиявлення людей на вільних, чесних, періодичних непідроблених виборах визнається основою легітимності влади.

Даним документом також встановлено, що вільному формуванню думок виборців можуть перешкоджати дії фізичних осіб, що намагаються, наприклад, підкупити виборців: такій практиці держава зобов`язана запобігати або належним чином за неї карати; держава зобов`язана припинити будь-які порушення в ході виборів.

Спеціальним законом, який регламентує порядок проведення виборів народних депутатів України, у тому числі порядок і порядок здійснення передвиборної агітації, є Закон України "Про вибори народних депутатів України" від 17.11.2011 № 4061-VI (далі - Закон № 4061-VI).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 Закону № 4061-VI виборчий процес - це здійснення суб`єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом. Виборчий процес здійснюється на засадах: 1) дотримання принципів виборчого права, зазначених у статтях 2-10 цього Закону; 2) законності та заборони незаконного втручання будь-кого у цей процес; 3) політичного плюралізму та багатопартійності; 4) публічності і відкритості; 5) свободи передвиборної агітації, рівного доступу всіх кандидатів у депутати і партій - суб`єктів виборчого процесу до засобів масової інформації незалежно від їх форми власності, крім засобів масової інформації, засновниками (власниками) яких є партії, кандидати у депутати в одномандатному окрузі; 6) неупередженості органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, судів, підприємств, закладів, установ і організацій, їх керівників, інших посадових і службових осіб до партій - суб`єктів виборчого процесу, кандидатів у депутати.

Згідно ст. 12 Закону № 4061-VI, суб`єктами виборчого процесу є: 1) виборець; 2) Центральна виборча комісія, а також інша виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону; 3) партія, що висунула кандидата у депутати; 4) кандидат у депутати, зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом; 5) офіційний спостерігач від партії, яка висунула кандидатів у депутати у загальнодержавному окрузі, від кандидата у депутати в одномандатному окрузі, від громадської організації, який зареєстрований у порядку, встановленому цим Законом (далі - офіційний спостерігач від партії, кандидата у депутати, громадської організації).

Частиною 7 ст. 26 Закону № 4061-VI встановлено, що Центральна виборча комісія одночасно з формуванням складу окружної виборчої комісії призначає голову, заступника голови, секретаря такої виборчої комісії. Секретар окружної чи дільничної виборчої комісії повинен володіти державною мовою в обсязі, необхідному для ведення діловодства.

Окружна виборча комісія утворюється Центральною виборчою комісією не пізніш як за шістдесят два дні до дня голосування у складі голови, заступника голови, секретаря та інших членів комісії у кількості не менше дванадцяти і не більше вісімнадцяти осіб (ч. 1 ст. 27 Закону № 4061-VI).

Статтею 31 Закону № 4061-VI визначено повноваження окружної виборчої комісії, зокрема: 1) забезпечує підготовку та проведення виборів депутатів в одномандатному окрузі та в загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу; 2) здійснює в межах відповідного одномандатного округу контроль за додержанням і однаковим застосуванням законодавства про вибори депутатів виборцями, дільничними виборчими комісіями та їх членами, органами державної влади, органами влади Автономної Республіки Крим та органами місцевого самоврядування, посадовими і службовими особами цих органів, підприємствами, закладами, установами, організаціями та їх посадовими особами, засобами масової інформації, їх власниками, посадовими особами та творчими працівниками, кандидатами у депутати, партіями, їх представниками та уповноваженими особами, довіреними особами кандидатів у депутати в одномандатних округах, офіційними спостерігачами, громадськими організаціями; 3) надає правову, організаційно-методичну, технічну допомогу дільничним виборчим комісіям, організовує навчання членів цих комісій з питань організації виборчого процесу; 5) утворює дільничні виборчі комісії відповідно до цього Закону, крім випадку, передбаченого у частині тринадцятій статті 28 цього Закону; 6) скликає у разі необхідності за власною ініціативою засідання дільничної виборчої комісії; 7) вирішує питання використання коштів Державного бюджету України, виділених на підготовку та проведення виборів депутатів, у порядку, встановленому Центральною виборчою комісією; 8) контролює дотримання органами, уповноваженими на це законом, законодавства щодо складання списків виборців по виборчих дільницях на території одномандатного округу, контролює надання їх для загального ознайомлення; 9) контролює діяльність місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань забезпечення приміщеннями для голосування, транспортом, засобами зв`язку, обладнанням, у межах своєї компетенції розглядає і вирішує інші питання матеріально-технічного забезпечення виборів депутатів на території одномандатного округу; 10) передає дільничним виборчим комісіям виборчі бюлетені, бланки іншої документації відповідно до цього Закону, забезпечує контроль за обліком виборчих бюлетенів у межах одномандатного округу; 11) забезпечує виготовлення інформаційних плакатів, плакатів, що роз`яснюють порядок голосування та відповідальність за порушення законодавства про вибори депутатів, печаток дільничних виборчих комісій та передає їх дільничним виборчим комісіям, а також забезпечує виготовлення іншої виборчої документації; 12) надає правову, організаційно-методичну, технічну допомогу дільничним виборчим комісіям, організовує навчання голів, заступників голів, секретарів дільничних виборчих комісій; 13) заслуховує інформацію дільничних виборчих комісій, місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань підготовки і проведення виборів; 14) реєструє офіційних спостерігачів від партії, кандидата у депутати, громадської організації; 15) розглядає заяви і скарги на рішення, дії або бездіяльність дільничних виборчих комісій і приймає рішення з цих питань; 16) встановлює підсумки голосування в загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та одномандатному окрузі, складає протоколи про підсумки голосування, передає протоколи та іншу виборчу документацію, передбачену цим Законом, Центральній виборчій комісії; 17) визнає голосування на виборчій дільниці недійсним у випадках, передбачених цим Законом; 18) забезпечує передачу на зберігання до відповідної архівної установи виборчої та іншої документації в порядку, встановленому Центральною виборчою комісією; 19) узагальнює інформацію щодо поданих до окружної виборчої комісії заяв та скарг, що стосуються процесу виборів депутатів, а також результатів їх розгляду, вивішує цю інформацію на стенді офіційних матеріалів комісії для загального ознайомлення та подає її до Центральної виборчої комісії у встановленому нею порядку для розміщення на її офіційному веб-сайті; 20) здійснює інші повноваження, передбачені цим та іншими законами України.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що правові підстави для визнання недійсним голосування на виборчій дільниці визначаються ст. 92 Закону України "Про вибори народних депутатів України".

Зокрема, відповідно до ч. 1 ст. 92 Закону № 4061-VI дільнична виборча комісія може визнати голосування на виборчій дільниці недійсним у разі встановлення нею порушень вимог цього Закону, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців, лише за таких обставин:

1) виявлення фактів незаконного голосування (опускання виборчого бюлетеня до виборчої скриньки за виборця іншою особою, крім випадків, передбачених частиною дев`ятою статті 85 цього Закону; голосування особами, які не мають права голосу; голосування особами, які не включені до списку виборців на цій виборчій дільниці або включені до нього безпідставно; голосування виборцями, яким на підставі ч. 3 ст. 7 Закону України "Про Державний реєстр виборців" тимчасово змінено місце голосування (без зміни виборчої адреси) на іншу виборчу дільницю поза межами одномандатного округу, до якого вони відносяться на підставі відомостей Державного реєстру виборців про їх виборчу адресу, що внесені до списку виборців на відповідній виборчій дільниці та безпідставно отримали виборчі бюлетені для голосування в одномандатному окрузі; голосування виборцем більше ніж один раз) у кількості, що перевищує п`ять відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці;

2) знищення або пошкодження виборчої скриньки (скриньок), що унеможливлює встановлення змісту виборчих бюлетенів, якщо кількість цих бюлетенів перевищує двадцять відсотків кількості виборців, які отримали виборчі бюлетені на виборчій дільниці;

3) виявлення у виборчих скриньках виборчих бюлетенів для голосування у загальнодержавному або одномандатному окрузі у кількості, що перевищує більш як на п`ять відсотків кількість виборців, які отримали відповідні виборчі бюлетені на виборчій дільниці.

Згідно з ч. 2 ст. 92 Закону № 4061-VI у разі виявлення обставин, зазначених у частині першій цієї статті, у кожному випадку дільнична виборча комісія складає акт за формою та у порядку, передбаченими частиною восьмою статті 35 цього Закону. Такий акт (акти) є підставою для розгляду дільничною виборчою комісією питання про визнання голосування недійсним: на виборчій дільниці у випадках, передбачених пунктами 1, 2 частини першої цієї статті; по загальнодержавному або по одномандатному виборчому округу у випадку, передбаченому пунктом 3 частини першої цієї статті.

В силу вимог ч. 5 ст. 92 Закону № 4061-VI рішення дільничної виборчої комісії про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним та акт (акти), на підставі якого (яких) прийнято це рішення, додаються до протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та в одномандатному окрузі, запаковуються та транспортуються до окружної виборчої комісії або Центральної виборчої комісії (щодо закордонного округу) в порядку, встановленому цим Законом.

Таким чином, Закон № 4061-VI допускає можливість визнання недійсним голосування на конкретній виборчій дільниці самою дільничною виборчою комісією у разі встановлення нею порушень вимог цього Закону, внаслідок яких неможливо достовірно встановити результати волевиявлення виборців.

При цьому, перелік обставин, за наявності яких це допускається, є вичерпним. Водночас, факт існування таких обставин повинен бути підтвердженим відповідним актом виборчої комісії, оформленим відповідно до ст. 35 Закону, і лише такий акт може бути підставою для прийняття виборчою комісією рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, правовою підставою для визнання недійсними виборів в межах одномандатного виборчого округу зазначав протиправні дії його політичного опонента, суб`єкта виборчого процесу, який допустив порушення правил ведення передвиборної агітації, вчиняв дії щодо непрямого підкупу виборців, чим порушив умови вільного формування волевиявлення виборців, відтак, допустив пряме порушення вимог виборчого законодавства. Таке, на думку позивача, є безумовною підставою для визнання виборів недійсним.

Аналіз норм виборчого законодавства, яким регулюється порядок визнання голосування на виборчих дільницях в межах одномандатного виборчого округу недійсним, дає підстави суду для висновку про те, що перелік підстав для визнання голосування недійсним є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає, процедура визнання недійсним голосування може мати місце лише по окремих виборчих дільницях і лише за наявності підстав, які стосуються саме порушень під час проведення голосування і підрахунку голосів і не можуть стосуватись порушень, які відбувались в період проведення передвиборної агітації.

Крім того, визнання недійсним голосування на виборчій дільниці в межах одномандатного виборчого округу допускається також на етапі встановлення окружною виборчою комісією підсумків голосування в одномандатному окрузі.

У відповідності до ч. 10 ст. 92 Закону № 4061-VI, за наявності заяв або скарг, підтверджених відповідно оформленими актами, складеними кандидатами у депутати, їх довіреними особами, уповноваженими особами партій, офіційними спостерігачами, виборцями, про порушення вимог цього Закону під час проведення голосування та (або) підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та (або) одномандатному окрузі, що ставлять під сумнів результати підрахунку голосів виборців на цій виборчій дільниці у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та (або) одномандатному окрузі, а також за наявності акта або письмової заяви чи скарги осіб, зазначених у частині першій статті 93 цього Закону, про порушення вимог цього Закону під час транспортування до окружної виборчої комісії протоколів про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці та інших документів окружна виборча комісія може прийняти рішення про проведення повторного підрахунку голосів виборців на виборчій дільниці у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та (або) одномандатному окрузі.

Згідно з ч. 11 ст. 92 Закону № 4061-VI, у разі неможливості усунення без перерахунку виборчих бюлетенів для голосування у загальнодержавному окрузі та (або) одномандатному окрузі неточностей у протоколі (протоколах) дільничної виборчої комісії у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та (або) одномандатному окрузі, а також у разі наявних ознак розпечатування пакетів із запакованими документами дільничної виборчої комісії по загальнодержавному округу та (або) одномандатному округу окружна виборча комісія зобов`язана прийняти рішення про повторний підрахунок голосів виборців на цій виборчій дільниці у загальнодержавному окрузі в межах одномандатного округу та (або) одномандатному окрузі.

Частиною 13 статті 94 Закону № 4061-VI встановлено, що повторний підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці здійснюється окружною виборчою комісією з обов`язковою участю членів дільничної виборчої комісії, які передають виборчу документацію, після розгляду і прийняття протоколів та інших документів від усіх дільничних виборчих комісій. У повторному підрахунку окружною виборчою комісією голосів виборців на виборчій дільниці мають право бути присутніми усі члени цієї дільничної виборчої комісії; при цьому можуть бути присутніми кандидати у депутати, їх довірені особи, уповноважені особи партій, офіційні спостерігачі.

Так, згідно ч. 16 ст. 94 Закону № 4061-VI, окружна виборча комісія може прийняти рішення про визнання голосування на виборчій дільниці недійсним лише у разі виявлення при повторному підрахунку голосів виборців на відповідній виборчій дільниці обставин, зазначених у частині 1 статті 92 цього Закону.

В силу вимог ч. 11, 12 ст. 96 Закону № 4061-VI, окружна виборча комісія зобов`язана встановити підсумки голосування в одномандатному окрузі незалежно від кількості виборчих дільниць, на яких голосування було визнано недійсним. Визнання голосування недійсним в одномандатному окрузі не допускається.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до наступних висновків:

1) на етапі встановлення підсумків голосування в одномандатному окрузі окружна виборча комісія наділена повноваженнями щодо визнання недійсним голосування на конкретній виборчій дільниці в межах одномандатного округу;

2) прийняттю такого рішення передує чітко визначена процедура, яка передбачає обов`язкове проведення окружною виборчою комісією повторного підрахунку голосів виборців з підстав, зазначених у ч. 10, 11 Закону № 4061-VI;

3) визнання окружною виборчою комісією недійсним голосування на виборчій дільниці можливе лише у разі виявлення при повторному підрахунку голосів виборців на відповідній виборчій дільниці обставин, зазначених у частині першій статті 92 Закону № 4061-VI;

4) описана вище процедура визнання голосування недійсним повинна проводитись окружною комісією щодо кожної виборчої дільниці окремо; при цьому окружна виборча комісія зобов`язана встановити підсумки голосування в одномандатному окрузі незалежно від кількості виборчих дільниць, на яких голосування було визнано недійсним;

5) визнання голосування недійсним загалом в одномандатному окрузі не допускається.

Таким чином, апеляційний суд підтримує правову позицію суду першої інстанції, що підстав для визнання недійсними виборів в межах одномандатного виборчого округу законодавством не передбачено.

Визнання недійсним голосування в одномандатному окрузі не допускається, натомість відповідно до Закону № 4061-VI визначено порядок визнання недійсним голосування на окремих виборчих дільницях в межах одномандатного виборчого округу, що є однією з гарантій дотримання виборчих прав громадян під час виборів народних депутатів України.

Що стосується доводів позивача відносно протоколу, який на його думку оформлений без дотримання вимог чинного законодавства, то колегія суддів не приймає їх до уваги, оскільки сам по собі вказаний факт не дає підстав для визнання голосування недійсним загалом в одномандатному окрузі.

Окрім того, апелянт просить визнати недійсними вибори в межах одномандатного виборчого округу з мотивів порушення порядку проведення передвиборної агітації одним з кандидатів у депутати, шляхом підкупу виборців, що, на його думку, вплинуло на волевиявлення виборців.

Однак, суд апеляційної інстанції зазначає, що підстав для визнання недійсними виборів в межах одномандатного виборчого округу законодавством не передбачено.

А відтак, при зверненні до суду з вимогами про визнання недійсними виборів в межах одномандатного виборчого округу №18 позивач обрав невірний спосіб захисту своїх прав та інтересів, оскільки суд не наділений такими повноваженнями і прийняття судом відповідного рішення суперечить закону.

Крім того, належним та допустимим доказам факту підкупу виборців, факту надання під час виборчого процесу виборцям, закладам, установам, організаціям або членам виборчих комісій грошей чи безоплатно або на пільгових умовах товарів, робіт, послуг, цінних паперів тощо, фактів навмисного неправомірного усунення з приміщення для голосування офіційних спостерігачів, інших фактів, встановлення яких передбачено законами про вибори, може бути судове рішення, в резолютивній частині якого встановлюються такі факти.

З приводу показань допитаних свідків суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В силу положень ст. 91 КАС України, показаннями свідка є повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Якщо показання свідка ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, то ці особи повинні бути також допитані. За відсутності можливості допитати особу, яка надала первинне повідомлення, показання з чужих слів не може бути допустимим доказом факту чи обставин, на доведення яких вони надані, якщо показання не підтверджується іншими доказами, визнаними допустимими згідно з правилами цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з обґрунтуванням суду першої інстанції стосовно відхилення показань допитаних свідків, оскільки вказані особи повідомляли про обставини, які їм стали відомі зі слів інших. При цьому, з наданих показань установлено, що особи робили висновки про підкуп виборців третьою особою ОСОБА_3 за своїми особистими припущеннями.

До того ж, суд зауважує, що аргументи позивача у межах заявлених вимог полягають у протиправності дій кандидата у народні депутати ОСОБА_3 з приводу передвиборної агітації.

При вирішенні даного спору, суд враховує рекомендації, закріплені у Кодексі належної практики у виборчих спорах, підготовленому Європейською комісією "За демократію через право" (Венеціанською комісією) (Страсбург, жовтень 2002 року), пункти 97, 101:

"…Дуже важливо, щоб процедура оскарження, а зокрема повноваження й функції різних органів, що беруть участь у ній, були чітко прописані в законі: це допоможе уникнути будь-якої позитивної або негативної колізії прав. Ані сторона, що оскаржує, ні орган влади не можуть мати права обирати орган з розгляду оскаржень. Небезпека того, що кілька органів з розгляду скарг поспіль відмовляться що-небудь ухвалювати, істотно зростає в тих випадках, коли є теоретична можливість звертання зі скаргою або в суд, або в виборчу комісію, чи в тих випадках, коли повноваження різних судів наприклад, звичайних і Конституційного розмежовані недосить чітко.

Важливе значення мають повноваження органів з розгляду оскаржень. Вони мають бути вповноважені анулювати вибори в разі, якщо виявлені порушення могли вплинути на їхні результати, тобто на розподіл місць. Це принцип загальний, проте слід залишити можливість для його корегування, тобто не обов`язково анулювати результати по всій країні або округу: цілком можливо анулювати результати лише на якійсь одній виборчій дільниці. Це дозволяє уникнути двох крайностей: анулювання виборів взагалі в ситуації, коли порушення вплинули лише на невелику територію, і відмови від анулювання під приводом, що територія, на якій порушення далися взнаки, була досить малою. На територіях, де результати були анульовані, вибори мають бути проведені повторно".

Як вже зазначалось вище, позивач просить визнати недійсними вибори в межах одномандатного виборчого округу № 18 з непередбачених законом підстав та всупереч визначеній законом процедурі. До того ж відповідні вимоги не можуть бути задоволені судом, оскільки суперечать закону та не відповідають повноваженням адміністративного суду при вирішенні виборчих спорів.

Судова колегія вважає, що судом першої інстанції в повному обсязі надано оцінку неможливості визнання недійсними виборів в межах одномандатного виборчого округу № 18 із визначених позивачем підстав порушення вимог Закону № 4061-VI в частині порушення порядку проведення передвиборної агітації. При цьому, в апеляційній скарзі позивачем жодним чином не спростовано вказані доводи суду першої інстанції.

При цьому, судом першої інстанції було правильно надано окрему оцінку вищевказаним обставинам у контексті реалізації позивачем, як суб`єктом виборчого процесу кандидатом у народні депутати України, права на захист своїх виборчих прав та існуючих механізмів реалізації таких прав в певних часових рамках відведених для відповідного етапу виборчого процесу.

Так, суд неодноразово звертав увагу, що підстави даного позову обумовлені лише обставинами, які стосуються порушення порядку проведення передвиборної агітації іншим кандидатом в народні депутати в одномандатному виборчому окрузі № 18 ОСОБА_3 , що мали місце під час передвиборчої кампанії та безпосередньо 21.07.2019.

У даному випадку слід чітко визначити межі предмету доказування за даними вимогами та його відношення до визначеного позивачем способу захисту своїх прав у межах триваючого виборчого процесу.

Відповідно до статті 11 Закону № 4061-VI, виборчий процес - це здійснення суб`єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом. Початок виборчого процесу оголошується відповідною виборчою комісією у строки та в порядку, визначені цим Законом.

Виборчий процес включає такі етапи: 1) утворення одномандатних, територіальних виборчих округів; 2) утворення (у разі необхідності), формування складу територіальних виборчих комісій, утворення дільничних виборчих комісій; 3) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 4) висування та реєстрація кандидатів; 5) проведення передвиборної агітації; 6) голосування у день виборів; 7) підрахунок голосів виборців, установлення підсумків голосування і результатів місцевих виборів.

Тобто, проведення передвиборної агітації є одним із етапів виборчого процесу, причому самостійним етапом такого процесу, який має свої визначені часові рамки, за спливом яких настають інші його етапи.

Строки проведення передвиборної агітації чітко визначені у статті 70 Закону № 4061-VI, згідно з якою партія, кандидати у депутати від якої зареєстровані у загальнодержавному окрузі, кандидати у депутати мають право розпочати свою передвиборну агітацію з дня, наступного за днем прийняття виборчою комісією рішення про реєстрацію кандидатів у депутати. Передвиборна агітація закінчується о 24 годині останньої п`ятниці перед днем голосування.

Системний аналіз Закону № 4061-VI свідчить, що виборчий процес є незворотнім та безперервним, усі виборчі процедури жорстко взаємопов`язані та здійснюються в чіткій послідовності та регламентовані строки, які не підлягають поновленню.

При цьому, Конституційний Суд України у Рішенні від 10 червня 2009 року № 14-рп/2009 вказав, що строки проведення виборів є важливим інститутом гарантії реалізації виборчих прав громадян. Тобто, виборчому процесу притаманний темпоральний аспект, сутність якого полягає у тому, що цілеспрямована діяльність суб`єктів виборчого процесу неминуче розгортається у часі. Під час виборів часові параметри (строки) здійснення тих чи інших виборчих дій впливають на реалізацію виборчих прав та законних інтересів суб`єктів виборчого процесу. Темпоральний вимір виборчого процесу порівняно з іншими юридичними процесами особливо важливий у зв`язку з винятковою роллю виборів як форми здійснення волевиявлення народу, адже проміжок часу, в межах якого відбувається виборчий процес, характеризується специфічним станом суспільства і держави.

Таким чином, виборчий процес у цілому та його окремі складові елементи (процедури) не можуть тривати безмежно, тобто повинні закінчуватися у певний нормативно встановлений момент часу.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу і на те, що за чинним законодавством передвиборна агітація закінчується о 24 годині останньої п`ятниці перед днем голосування.

Строки оскарження відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів виборчого процесу визначені у статті 109 Закону № 4061-VI, згідно з якою скарга до виборчої комісії може бути подана суб`єктом звернення зі скаргою протягом п`яти днів після прийняття рішення, вчинення дії чи бездіяльності суб`єктом оскарження, за винятком випадків, зазначених у частинах другій і третій цієї статті. Частинами 2 та 3 цієї статті визначено, що скарга щодо порушення, яке мало місце до дня голосування, може бути подана у строк, встановлений частиною першою цієї статті, але не пізніше 22 години дня, що передує дню голосування. А скарга щодо порушення, яке мало місце під час голосування, може бути подана до відповідної дільничної виборчої комісії не пізніше закінчення голосування.

Такі ж самі строки щодо оскарження дій або бездіяльності кандидатів, їх довірених осіб у тому числі і щодо обставин, пов`язаних із проведенням передвиборчої агітації до суду встановлені у частинах шостій та сьомій статті 273 КАС України.

Аналіз приписів статті 109 Закону № 4061-VI та статті 273 КАС України вказує на те, що можливість оскарження позивачем дій інших кандидатів у народні депутати України по одномандатному виборчому округу № 18 щодо проведення ними незаконної агітації могло мати місце у строк не пізніше двадцять другої години дня, що передує дню голосування, тобто до 22 години 20 липня 2019 року.

Апеляційний суд констатує, що позивач таким правом у визначений законом строк не скористався. Відповідно, такий етап виборчого процесу як передвиборна агітація є завершеним, і можливість коригування його наслідків на даний час втрачена.

Враховуючи положення пунктів 1-3 частини другої статті 61 Закону № 4061-VI факт підкупу виборців або непрямого підкупу виборців, факт використання кандидатом у депутати при фінансуванні передвиборної агітації крім коштів виборчого фонду інших коштів мав бути встановлений судом у прийнятому ним рішенні за наслідками розгляду відповідної справи за зверненням до кандидата у народні депутати, яким, на думку заявника, порушено порядок ведення передвиборної агітації та здійснюється незаконний вплив на волевиявлення виборців.

Звернення з такими вимогами могло мати місце у строк не пізніше двадцять другої години дня, що передує дню голосування. Отже, законодавчо визначені умови, обставини, а також граничний строк, за яких позивач міг реалізувати свої права щодо доведення обставин здійснення незаконної агітації іншим кандидатом у народні депутати по одномандатному виборчому округу № 18 уже сплинули із завершенням відповідної процедури виборчого процесу, і їх перегляд судом у цьому випадку неможливий.

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку щодо відхилення доказів, наданих позивачем у вигляді скриншотів з різних сайтів, так як у межах розгляду даної справи суд не вдається в оцінку тих фактів та доказів, на які посилається позивач у своїх позовних вимогах та поясненнях щодо здійснення в період проведення передвиборної агітації незаконних, на його думку, дій іншого кандидата у народні депутати України - Мейдича О ОСОБА_30 , оскільки:

- по перше, такі питання виходять за межі предмету судового розгляду, пов`язаного із визнанням голосування недійсним та скасування рішення окружної виборчої комісії про проведення підрахунку голосів виборців;

- по друге, обставини, на які посилається позивач повинні бути доведені у визначеному законом порядку належними доказами, в тому числі і судовими рішеннями щодо встановлення факту прямого чи непрямого підкупу виборців, що наразі уже не може бути реалізоване;

- по третє, відповідні доводи позивача не мають самостійного правового значення для визнання голосування в межах одномандатного виборчого округу № 18 недійсними, позаяк відповідно до статті 96 Закону № 4061-VI визнання голосування недійсним в одномандатному окрузі не допускається.

Стосовно кримінального провадження та заяв про злочини, то в силу ч. 6 ст. 78 КАС України, для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, є обов`язковими вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою. Відтак, судом дані обставини не приймаються до уваги.

Посилання відповідача та присутніх представників третьої особи на те, що спірний протокол ОВК не є рішенням, тому не може бути скасованим, суд вважає обґрунтованими з огляду на таке.

Згідно частини сьомої статті 35 Закону № 4061-VI, виборча комісія складає акти та протоколи. Акт комісії засвідчує певний факт або певну подію, виявлені і визнані комісією. Протокол комісії встановлює підсумки певних дій, виконаних комісією. Натомість, в силу ч. 3 ст. 35 вказаного Закону рішення виборчої комісії оформляється у формі постанови. Відтак, протокол ОВК про встановлення підсумків голосування в одномандатному виборчому окрузі не є рішенням цієї комісії та не може бути скасованим.

Суд враховує, що в умовах швидкоплинного виборчого процесу позачергових виборів народних депутатів України та відповідно до підходу Європейського Суду з прав людини у рішенні "Жданок проти Латвії" від 16 березня 2006 року, суд не застосовує традиційну перевірку на "необхідність" чи "нагальну соціальну потребу", яка застосовується в контексті статей 8 - 11 Конвенції. При розгляді питання відповідності статті 3 Протоколу № 1 Суд зосереджує свою увагу, головним чином, на двох критеріях: чи мало місце свавілля або відсутність пропорційності, і чи вплинуло обмеження на вільне вираження думки народу.

Стосовно доводів позивача про те, що на виборчій дільниці №050935 21.07.2019 під час голосування без належних на те повноважень, без постанови ОВК №18 ОСОБА_24 та ОСОБА_25 замість ОСОБА_26 та ОСОБА_27 виконували повноваження заступника голови дільничної виборчої комісії та секретаря дільничної виборчої комісії, в тому числі підписали протокол про підрахунок голосів, то судова колегія вважає їх безпідставними.

Так, суд апеляційної інстанції звертає увагу апелянта, що вказане правопорушення не оформлене актом та відносно нього відсутні будь-які заяви чи скарги. До того ж, вказане порушення не стосується змісту та форми протоколу засідання дільничної виборчої комісії №050935 від 22 липня 2019 року.

Окрім того, з пояснень представника відповідача вбачається, що на вказаному засіданні дільничної виборчої комісії був кворум з 14 членів, на якому були також присутні спостерігачі. Однак, будь-які заперечення на засідання не виносились. Також, представником відповідача зазначено, що в цілому на відомості підрахунку голосів на виборчій дільниці не вплинули вказані обставини .

Судом встановлено, що Закон України "Про вибори народних депутатів України" не наділяє окружну виборчу комісію повноваженнями не приймати виборчі документи з підстав, визначених позивачем.

До того ж, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач звертався до окружної виборчої комісії одномандатного виборчого округу № 18 про факти порушення виборчого процесу на жодній стадії виборчого процесу.

А відтак, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції, що в даному випадку не встановлено свавільності в діях окружної виборчої комісії при складанні протоколу про підсумки голосування в одномандатному виборчому окрузі №18 від 24.07.2019.

Конституційний Суд України неодноразово застосовував принцип пропорційності, визначаючи його в першу чергу, як процесуальну справедливість.

Так, у Рішенні від 12 червня 2007 року № 2-рп/2007 Конституційний Суд України сформулював правову позицію, що принцип справедливості та розмірності є визнаним критерієм ідеології справедливості у демократичній державі.

У своєму Рішенні від 25 січня 2012 року № 3-рп/2012 (справа № 1-11/2012) Конституційний Суд України зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип пропорційності, який означає, зокрема, що заходи повинні спрямовуватися на досягнення легітимної мети та мають бути співмірними з нею.

Конституційний Суд України також наголошує, що встановлення обмежень прав і свобод людини і громадянина є допустимим за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (Рішення Конституційного Суду України від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009).

При розгляді справи на підставі належних і допустимих доказів судом не встановлено фактів порушення вимог виборчого закону, які б окремо або у своїй сукупності давали приводи для обґрунтованого висновку "поза розумним сумнівом" про те, що волевиявлення виборців в межах одномандатного виборчого округу № 18 не було вільним.

Зважаючи на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про необґрунтованість вимог, відсутність передбачених законом належних та допустимих доказових підстав для задоволення адміністративного позову кандидата у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №18 ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді заяви було неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права. Окремі невірні оцінки суду першої інстанції не впливають на правильність вирішення заявленого позову, тому рішення суду залишається без змін за мотивувань, наведених судом апеляційної інстанції.

Окрім того, апеляційна скарга містить аналогічні доводи, які були викладені в позовній заяві, та яким суд першої інстанції вже надав відповідну оцінку.

При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Однак, згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 19 квітня 1993 року у справі "Краска проти Швейцарії" визначено, що ефективність справедливого розгляду досягається тоді, коли сторони процесу мають право представити перед судом ті аргументи, які вони вважають важливими для справи. При цьому такі аргументи мають бути «почуті», тобто ретельно розглянуті судом. Іншими словами, суд має обов`язок провести ретельний розгляд подань, аргументів та доказів, поданих сторонами.

Статтею 242 КАС України визначено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Зазначеним критеріям рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року відповідає.

В силу ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Наведені вище обставини спростовують доводи апеляційної скарги про невідповідність рішення суду першої інстанції нормам матеріального та процесуального права, а тому апеляційний суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги.

Враховуючи відмову у задоволенні апеляційної скарги, суд покладає на позивача понесені останнім судові витрати.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу кандидата в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №18 ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку ст. 325 КАС України та згідно ст. 272 КАС України касаційному оскарженню не підлягає.

Постанова суду складена в повному обсязі о 16 год. 30 хв. 01 серпня 2019 року.

Головуючий Курко О. П.

Судді Біла Л.М. Гонтарук В. М.