Справа № 826/2779/17
Суддя: Огурцов О.П.
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

25 липня 2019 року № 826/2779/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Огурцова О.П. при секретарі судового засідання Кириллові М.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві

про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення та рішення

про анулювання свідоцтва платника єдиного податку,

представники:

позивача - не прибув,

відповідача - не прибув,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення та рішення про анулювання свідоцтва платника єдиного податку.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач у періоду щодо якого проводилась перевірка своєчасно здійснював сплату податкових зобов`язань до бюджету, водночас у платіжних дорученнях щодо перерахування коштів було допущено помилку при зазначенні розрахункового рахунку, у зв`язку з чим було подано 12.09.2013 заяву щодо перерахунку помилкового сплачених коштів. Позивач у судове засідання не прибув, подав електронне звернення щодо розгляду справи без його участі.

Відповідач у судове засідання не прибув, про причини не прибуття суд не повідомив, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до частини шостої статті 128 Кодексу адміністративного судочинства України суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Під час судового розгляду справи, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 платіжними дорученнями від 09.07.2013 № на суму 2 126,62 грн., від 09.07.2013 № на суму 10 000,00 грн., від 09.07.2013 № на суду 20 000,00 грн. сплачено податок з доходів фізичних осію за 1 півріччя 2013 року та платіжними дорученнями від 09.10.2013 № на суму 9 000,00 грн. на розрахунковий рахунок № 0010 КЕКД 11010500.

12.09.2013 ОСОБА_1 подано на ім`я начальника Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві заяву в якій він просив помилково сплачені кошти на рахунок № НОМЕР_1 КЕКД 11010500 в сумі 36 463,39 грн. перерахувати на рахунок № 0010 КЕКД 18050400 (Єдиний податок на підприємницьку діяльність з фіз. осіб).

19.06.2015 Державною податковою інспекцією у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві проведено камеральну перевірку фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань по сплаті єдиного податку за результатами якої складено акт № 3147/26-58-17-05-12-НОМЕР_2, яким встановлено 8 випадків несвоєчасної сплати протягом граничних строків узгоджених сум податкового зобов`язання по сплаті єдиного податку з фізичних осіб більш ніж на тридцять днів.

09.07.2015 Державною податковою інспекцією у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві винесено податкове повідомлення - рішення № , яким застосовано штраф у сумі 7 524,51 грн. за платежем єдиний податок на підприємницьку діяльність з фізичних осіб.

30.12.2016 Державною податковою інспекцією у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві проведено перевірку щодо порушення платником єдиного податку умов перебування на спрощеній системі оподаткування фізичною особою - підприємцем ОСОБА_1 за результатами якої складно акт № 15393/26-58-13-02-НОМЕР_2, яким встановлено наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів (підпункт 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 та підпункт пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України), а саме станом на 01.07.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.08.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.09.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.102016 - 3556,92 грн., станом на 01.11.2016р.- 3556,92 грн., станом на 01.12.2016 - 3556,92 грн.

30.12.2016 Державною податковою інспекцією у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві прийнято рішення № 175 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку, яким анульовано свідоцтво платника податків фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 у зв`язку з наявністю податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох останніх кварталів (підпункт 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 та підпункт пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України).

Позивач на погоджуючись з податковим повідомленням - рішенням від 09.07.2015 № та рішенням від 30.12.2016 № 175 звернувся з відповідним позовом до суду

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд дійшов висновку про те, що права та інтереси за захистом яких позивач звернувся до суду були порушені з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 Податкового кодексу України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Пунктом 75.1 та підпунктом 75.1.1 статті 75 Податкового кодексу України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій).

Згідно з пунктами 76.1 та 76.2 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова. Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Таким чином, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично виступає юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. А відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється.

Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).

Законодавчо установлені обмеження щодо повноважень податкового органу під час проведення камеральної перевірки (яка характеризується спрощеним порядком її призначення і проведення, не передбачає присутність платника та можливість подання ним пояснень тощо) є однією з гарантій прав платника, що забезпечують дотримання балансу публічних і приватних інтересів.

Камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, а тому під час проведення камеральної перевірки не має правових підстав для визначення порушень термінів сплати самостійно визначеного грошового зобов`язання оскільки останні перебувають поза межами даної перевірки.

Відповідно до акту від 19.06.2015 № 3147/26-58-17-05-12-НОМЕР_2 відповідачем під час проведення камеральної перевірки позивача з питань своєчасності сплати узгоджених податкових зобов`язань по сплаті єдиного податку було надано оцінку не повноті, своєчасності подання платником податкової звітності та візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування), а своєчасності сплати позивачем самостійно визначеного грошового зобов`язання з єдиного податку на підприємницьку діяльність з фізичних осіб, а отже взято до уваги іншу податкову інформацію ніж дані податкової звітності з орендної плати з юридичних осіб.

Отже, відповідачем під час проведення камеральної перевірки, за результатами якої складено акт від 19.06.2015 №3147/26-58-17-05-12-НОМЕР_2, з`ясовано питання, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки.

У частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України наведені критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, якими є, зокрема, прийняття (вчинення) таких рішень, (дій, бездіяльності) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

З`ясування податковим органом під час податкової перевірки питань, що не охоплюються законодавчо визначеними межами з проведення даного виду податкової перевірки, не можна визнати діями суб`єкта владних повноважень, що відповідають наведеним ознакам. Відповідно, інформація, що зібрана податковим органом відносно платника поза межами здійснюваного нею заходу з податкового контролю та не відноситься до предмета перевірки, не може слугувати підставою для податкового повідомлення-рішення.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 24.01.2019 у справі № 804/7289/15 (провадження №К/9901/28408/18).

Оскільки відповідачем під час перевірки з`ясовано питання, що не охоплюються законодавчо визначеними межами камеральної перевірки, а саме, з`ясовано питання щодо своєчасності сплати податкових зобов`язань, у суду відсутні підстави для надання оцінки правомірності висновків податкового органу щодо допущення позивачем порушення граничних строків сплати самостійно визначених грошових зобов`язань

З огляду на зазначене суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог в частині щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення - рішення від 09.07.2015 №.

Згідно з підпунктом 299.10.3 пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту "8" підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 Податкового кодексу України платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у тому числі, у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.

Підпунктом 299.11 статті 299 Податкового кодексу України встановлено, що у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.

Таким чином, підставою для анулювання реєстрації платника єдиного податку є встановлення контролюючим органом за наслідками перевірки факту наявності у платника податків податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів.

Відповідно до акту від 30.12.2016 № 15393/26-58-13-02-НОМЕР_2 про результати перевірки щодо порушення платником єдиного податку умов перебування на спрощеній системі оподаткування у позивача встановлено наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів (підпункт 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 та підпункт пункту 299.10 статті 299 Податкового кодексу України), а саме станом на 01.07.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.08.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.09.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.102016 - 3556,92 грн., станом на 01.11.2016р.- 3556,92 грн., станом на 01.12.2016 - 3556,92 грн.

На підставі вказаного акту відповідачем прийнято рішення від 30.12.2016 № 175 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку щодо позивача.

Позивач у позовній заяві зазначає про те, що ним не було допущено порушення строків сплати узгоджених податкових зобов`язань та від відсутній податковий борг станом на кожне перше число місяця, а саме, станом на 01.07.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.08.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.09.2016 - 3556,92 грн., станом на 01.102016 - 3556,92 грн., станом на 01.11.2016р.- 3556,92 грн., станом на 01.12.2016 - 3556,92 грн.

Також позивач зазначає про те, що факт наявності відповідної заборговансті зумовлений прийняттям податковим органом податкового повідомлення - рішення від 09.07.2015 № , яким йому визначено суму штрафу у розмірі 7524,51 грн.

Відповідачем суду заперечень/відзиву на позовну заяву та документів на спростування доводів позивача надано не було.

Відповідно до частини першої та другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У суду відсутні підстави для висновку про те, що податковий борг у розмірі 3556,92 грн., який обліковувався за позивачем станом на 01.09.2016, на 01.102016, на 01.11.2016 та на 01.12.2016 був сформований не за рахунок штрафу визначеного податковим повідомленням - рішенням від 09.07.2015 № , факт протиправності якого встановлений судом.

З огляду на зазначене, враховуючи те, що податковий борг у зв`язку з наявністю якого на кожне перше число місяця був сформований за рахунок податкового повідомлення - рішення протиправність якого встановлена судом, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправним та скасування рішення від 30.12.2016 № 175 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку

Керуючись статтями 241, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) до Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві (03151, м. Київ, вул. Смілянська, 6, ) про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення та рішення про анулювання свідоцтва платника єдиного податку - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення - рішення Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві від 09.07.2015 № .

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві від 30.12.2016 № 175 про анулювання свідоцтва платника єдиного податку.

4. Присудити за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової інспекції у Солом`янському районі ГУ ДФС в м. Києві (03151, м. Київ, вул. Смілянська, 6, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 1280,00 грн. (одна тисяча двісті вісімдесят грн. 00 коп.).

Відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.П. Огурцов