Справа № 640/13181/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 липня 2019 року м. Київ № 640/13181/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянська Я.І., ознайомившись з позовною заявою

за позовом Політичної партії "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина"
до Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України
про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась Політична партія "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина" з позовом до Кабінету Міністрів України, Пенсійного фонду України в якому просила:

- визнати протиправною бездіяльність Кабінету Міністрів України щодо невстановлення розміру прожиткового мінімуму на рівні, не меншому за його фактичний розмір;

- зобов`язати Кабінет Міністрів України встановити розмір прожиткового мінімуму на рівні, не меншому за 3094 грн. для осіб, які втратили працездатність;

- зобов`язати Пенсійний фонд України здійснити перерахунок пенсій з урахуванням фактичного розміру прожиткового мінімуму, на рівні, не меншому за 3094 грн.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам ст. 160, 161 КАС України, з огляду на таке.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, на порушення вищезазначених норм, позивачем в позовній заяві не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) учасників у справі.

Також, згідно з п. 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Відповідно до п. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З аналізу викладеного вбачається, що позивач, під час звернення до суду з позовом про оскарження, зокрема, бездіяльності суб`єкта владних повноважень повинен надати обґрунтування порушення оскаржуваною бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

При цьому, в рамках звернення до суду, позивач повинен пояснити, які правові наслідки безпосередньо для нього породжує оскаржувана бездіяльність, яким чином впливає на його права та обов`язки.

Відсутність у позивача, прав та/або обов`язків у зв`язку з допущенням бездіяльності, не породжує у нього і права на захист, шляхом звернення до суду з цим позовом.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 4 КАС України, позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.

Статтею 55 Конституції України, встановлено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року N 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист. Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту <...>.

Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.

Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 6 КАС України.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів позивача на момент його звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражені права чи інтереси суб`єкта, який стверджує про їх порушення.

Таким чином, процесуальний закон вимагає, щоб у позовній заяві про оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень позивач, з-поміж іншого, обґрунтував наявність порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

З вищевикладеного, суд приходить до висновку про те, що захисту у порядку адміністративного судочинства підлягають порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.

Однак, позивач не довів, на підставі чого ґрунтуються його вимоги в розрізі порушених прав оскаржуваною бездіяльністю, та яким чином така бездіяльність порушує його права та інтереси, а також право на захист «судом, встановленим законом».

З огляду на що, позивачу необхідно надати обґрунтування порушення оскаржуваною бездіяльністю КМУ прав, свобод, інтересів позивача.

Доводи позивача, в обґрунтування наявності права на звернення до суду з такими вимогами, а саме наявність численних звернень членів партії до Голови Політичної партії "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина" в яких просять захистити їх гарантовані Конституцією України права на достатній рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, суд вважає помилковими та необґрунтованими, оскільки як вбачається зі змісту адміністративного позову такий пред`явлений Політичною партією "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина" саме як позивачем.

Більше того, з вищевикладених доводів вбачається, що пред`явлення цього адміністративного позову фактично є "латентною" формою представництва інтересів інших осіб, не передбаченої процесуальним законодавством, оскільки позов подано саме Політичною партією "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина".

Окрім цього, відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

З адміністративного позову вбачається, що позивач вважає відповідачами у справі Кабінет Міністрів України та Пенсійний фонд України та в прохальній частині заявляє вимоги до кожного з них.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Проте, в порушення вимог п. 4, 5 ч. 5 ст. 160 КАС України позивач не зазначає, яким чином порушені його права Пенсійним фондом України.

Більше того, суд звертає увагу позивача на вимоги ч. 3 ст. 161 КАС України відповідно до якої, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем сплачено судовий збір, як за одну вимогу немайнового характеру.

Однак, враховуючи той факт, що вимоги позивача пред`явлені до двох різних суб`єктів владних повноважень, позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимоги до кожного з них, а відтак на виконання вимог ч. 3 ст. 161 КАС України доплатити судовий збір на суму 1921,0 грн.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без руху.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 169 КАС України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви у триденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом подання до суду доказів доплати судового збору на суму 1921,0 грн. сплаченого на реквізити Окружного адміністративного суду м. Києва та адміністративного позову оформленого відповідно до вищевикладених вимог з одночасним наданням до суду копій такого позову для учасників справи.

Керуючись ст. 160, 161, 169, 264 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву Політичної партії "Всеукраїнське об`єднання "Батьківщина" без руху.

2. Встановити позивачу триденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дати отримання копії цієї ухвали.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки встановлені ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Я.І. Добрянська