Справа № 235/5084/19
Суддя: Філь О. Є.
Дата ухвалення: 2019-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

24.07.2019 Провадження 2-а/235/60/19
Справа 235/5084/19
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

24 липня 2019 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Філь О.Є.

розглянувши позовну заяву кандидата в народні депутати ОСОБА_1 до виборчої дільниці № 141065 одномандатного округу № 50, третя особа Окружна виборча комісія з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 50, про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач кандидат в народні депутати ОСОБА_1 звернувся з адміністративним позовом до виборчої дільниці № 141065 одномандатного округу № 50, третя особа Окружна виборча комісія з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 50, про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до частини 8 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенних строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Статтею 270 КАС України передбачено, що на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

З Протоколу дільничної виборчої комісії про підрахунок голосів вбачається, що він був складений 22 липня 2019 року о 00 годині 30 хвилин.

Позовна заява до суду надійшла 24.07.2019 року о 8 годині 36 хвилин, що вбачається з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Враховуючи, що ч. 2 ст. 270 КАС України передбачено, що Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами, а ч. 8 ст. 273 КАС України передбачено, що позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності дільничної виборчої комісії, дільничної комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце у день голосування, під час підрахунку голосів та встановлення результатів голосування на дільниці, може бути подано до адміністративного суду у дводенних строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності, то строк подачі позовної заяви закінчився в 00 годин 30 хвилин 24 липня 2019 року. Тому позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Європейський Суд з прав людини неодноразово вказував, що саме строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності, остаточності та захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка б могла виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, які через сплив часу стали ненадійними та неповними (рішення від

9 січня 2013 року у справі «Олександр Волков проти України» (п.137), рішення від 22 жовтня 1996 року у справі «Стаббінгз та інші проти Сполученого Королівства» (п. 51).

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Так, у справі Delcourt v. Belgium Суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

У справі Bellet v. France Суд зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Як свідчить вказана позиція Суду, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час у своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

Подібний за змістом висновок наведено Європейським Судом з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 року (справа «Каменівська проти України»), згідно якої право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

З огляду на зазначене та з урахуванням європейської судової практики позовна заява підлягає залишенню баз розгляду, оскільки позивач звернувся з пропущенням встановленого законом строку звернення до адміністративного суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 270,273 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов кандидата в народні депутати ОСОБА_1 до виборчої дільниці № 141065 одномандатного округу № 50, третя особа Окружна виборча комісія з виборів народних депутатів України одномандатного виборчого округу № 50, про визнання рішення неправомірним та зобов`язання вчинити певні дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Ухвала суду може бути оскаржена у дводенний строк з дня її проголошення до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя :