Справа № 280/2100/19
Суддя: Батрак Інна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

17 липня 2019 року Справа № 280/2100/19

м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Батрак І.В.,

за участю секретаря Лялько Ю.В.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Веремеєнко Л.М.,

розглянувши в підготовчому засіданні клопотання представника відповідача про залишення адміністративного позову без розгляду в адміністративній справі

за позовом Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт»

до Запорізької міської ради

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини,

Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто»

про визнання протиправним та нечинним рішення

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» звернулось до Запорізького окружного адміністративного суду із позовом до Запорізької міської ради, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини, Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто», в якому просить визнати протиправним та нечинним рішення відповідача №7 від 30.06.2015 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м. Запоріжжя».

В підготовчому засіданні представником відповідача заявлено клопотання про залишення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» без розгляду. В обґрунтування заявленого клопотання зазначила, що відповідно до ч.1,2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Отже вирішальним щодо визначення строків звернення до адміністративного суду є встановлення факту, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Як вбачається з адміністративного позову в користуванні позивача перебуває 11 земельних ділянок. Витяги із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок позивачем отримано протягом березня-квітня 2017 року, по одній земельній ділянці у листопаді 2017 року. Щодо оскарження рішення Запорізької міської ради №7 від 30.06.2015 позивач звернувся вперше 18.09.2018, вдруге 28.05.2019. Вказані обставини свідчать про те, що позивач дізнався про можливе ймовірне порушення своїх прав, свобод та інтересів та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення ще у березні квітні 2017 року. Таким чином, шестимісячний строк для звернення позивача до суду з даним позовом сплинув ще у 2018 році, будь яких доказів поважності причин пропуску такого строку позивачем надано не було.

Представник позивача в підготовчому засіданні проти заяви про залишення адміністративного позову без розгляду заперечила з підстав викладених у запереченні від 11.07.2019 (вх. № 28606). Зокрема зазначила, що посилання відповідача на ч.2 ст.122 КАС України є необґрунтованим, оскільки відповідно до ч.1 ст.264 КАС України правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо законності (крім конституційності) постанов та розпоряджень КМУ, постанов Верховної Ради Автономної Республіки Крим; 2)законності та відповідності правовим актам вищої юридичної сили нормативно-правових актів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, інших суб`єктів владних повноважень. Згідно з 3. ст.264 КАС України передбачено що нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності. Доводи позивача підтверджені ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2018 у справі №335/10529/17 в якій колегія зазначила, що 20.11.2018 ухвалою суду у судовому засіданні відмовлено ПРАТ «Судоплавна компанія «Укррічфлот « у задоволенні заяви про залучення у якості третьої особи в адміністративні справі №335/10529/17. Крім того, відповідноч.3 ст.264 КАС України нормативно - правові акти можуть бути оскарженні до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності, том у заявник не позбавлений можливості звернутися до суду з відповідним позовом.

Представники третіх осіб в підготовче засідання не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання були повідомлені належним чином.

Розглянувши клопотання представнка відповідача, заперечення представника позивача про залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 6 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23.02.2006 N 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Таким чином, особі гарантується право на звернення до суду.

Водночас, як зазначив Європейський Суд з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа "Каменівська проти України"), "право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду..., не є абсолютним; воно може бути обмеженим... Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

Отже, за практикою Європейського Суду з прав людини право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язане з реалізацією права на справедливий судовий розгляд. Наявність такої умови дисциплінує учасників правовідносин, запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Особливості оскарження нормативно-правових актів, зокрема, органів місцевого самоврядування передбачені статтею 264 КАС України. Правила цієї статті не містять спеціальних вимог до строку звернення до адміністративного суду з позовами, предметом оскарження яких є нормативно-правові акти.

Згідно частини першої, другої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, законодавець встановлює строк звернення до адміністративного суду з дня, коли особа дізналася або мала б дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з. ч.3 ст.122 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, вирішальним щодо визначення строків звернення до адміністративного суду є встановлення факту, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме Ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 20.11.2018 при розгляд і справи № 335/10529/17 що 18.09.2018 на адресу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду надійшла заява Приватного акціонерного товариства «Судоплавна компанія «Укррічфлот» про залучення його як третьої особи. Так, строк для звернення позивача до суду необхідно рахувати саме з вересня 2018 року.

Щодо посилання представника позивача щодо строку звернення до адміністративного суду із позовом не може обмежуватися шістьма місяцями, передбаченими частиною другою статті 122 КАС України та у разі оскарження нормативно-правового акту строк такого оскарження буде вимірюватися усім часом чинності цього нормативно-правового акту суд звертає увагу на наступне.

Як вбачається з Постанови Верховного Суду від 06.03.2019 у справі №335/11199/17(2а-/335/512/2017), адміністративне провадження №К/9901/68811/18, судом при перегляді справи про залишення позову без розгляду суд звертав увагу на положення ст. ст. 122, 123 КАС України, та зазначив, що вирішальним щодо визначення строків звернення до адміністративного суду є встановлення факту, коли та за яких обставин позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів та зміг вчинити дії, направлені на їх відновлення.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Враховуючи, що судом після відкриття провадження було встановлено факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного і від позивача не надійшло заяви про поновлення цього строку, суд дійшов висновку про наявність передбачених ч. 3 ст. 123 КАС України підстав для залишення позову без розглядцу.

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених ч.ч. 3 та 4 ст. 123 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 122,123, 240, ст.ст. 241-243, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача задовольнити.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» (04071, м. Київ, вул. Електриків, буд. 8, ) в особі філії Приватного акціонерного товариства «Судноплавна компанія «Укррічфлот» «Запорізький річковий порт» (69006, м. Запоріжжя, бул. Парковий, буд. 1-А) до Запорізької міської ради (69105, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 206, ), треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Український державний інститут культурної спадщини (04086, м. Київ, вул. Петропавлівська, буд. 15, ), Державне підприємство «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» (01133, м. Київ, бул. Л.Українки, 26, ) про визнання протиправним та нечинним рішення залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили у строк та порядок визначений ст. 256 КАС України.

Ухвала оскаржується у строк та порядок встановлений ст.ст. 294, 295 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 22.07.2019.

Суддя І.В. Батрак