Справа № 855/331/19
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2019-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/331/19
УХВАЛА

24 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Василенка Я.М., суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з позовною заявою, в якій він просив:

- зобов`язати Центральну виборчу комісію зняти з реєстрації у кандидати в народні депутати України ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , зареєстрованих в супереч Закону (без наявності декларацій).

Спірні правовідносини виникли щодо оскарження дій/бездіяльності Центральної виборчої комісії щодо реєстрації кандидатами в народні депутати України вказаних вище осіб, відтак, позивач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду як до суду першої інстанції в порядку ст. 273 КАС України.

Перевіривши заявлені позивачем вимоги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність залишення адміністративного позову без розгляду з урахуванням наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Згідно з ч. 2 ст. 273 КАС України виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Відповідно до ч. 6 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

При цьому, згідно з ч. 7 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце до дня голосування, може бути подано до адміністративного суду у строк, встановлений частиною шостою цієї статті, але не пізніше двадцять другої години дня, що передує дню голосування.

Особливості обчислення процесуальних строків у справах, передбачених, окрім іншого, ст. 273, врегульовано ст. 270 КАС України.

Так, згідно ч. 1 ст. 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 270 КАС України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ч. 1 ст. 8 Конституції України).

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Так, Указом Президента України від 21.05.2019 № 303/2019 «Про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України та призначення позачергових виборів» призначено позачергові вибори до Верховної Ради України на 21.07.2019.

Отже, враховуючи те, що днем проведення позачергових виборів народних депутатів України є 21.07.2019, позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, що мали місце до дня голосування, тобто до 21.07.2019, могли бути подані до адміністративного суду 20.07.2019 не пізніше 22 години 00 хвилин.

В той же час, як вбачається з матеріалів адміністративного позову спірні правовідносини відбулися до дня проведення позачергових виборів народних депутатів України (дня голосування).

Таким чином, беручи до уваги те, що адміністративний позов ОСОБА_1 надійшов до Шостого апеляційного адміністративного суду 23.07.2019, тобто після закінчення строку, встановленого частиною 7 статтею 273 КАС України, даний позов не може бути прийнятий до провадження та підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 248, 256, 270, 272, 273, 278 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити дії - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду в порядку та строки, встановлені частиною 2 статті 278 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу - тобто через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Головуючий суддя: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.

Головуючий суддя Василенко Ярослав Миколайович

Судді: Шурко Олег Іванович

Кузьменко Володимир Володимирович