Справа № 460/2984/18
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 рокуЛьвів№ 857/4684/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Довгополова О.М.,

Святецького В.В.,

з участю секретаря судового засідання Дідик Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року (прийняте у м. Рівному суддею Зозулею Д.П.; складене у повному обсязі 12 березня 2019 року) в адміністративній справі № 460/2984/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Рівне Етил» до Головного управління ДФС у Рівненській області, Державної фіскальної служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2018 року товариство з обмеженою відповідальністю «Рівне-етил» (далі ТзОВ «Рівне-етил») звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просило визнати протиправним і скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Рівненській області (далі - ГУ ДФС у Рівненській області) від 31 серпня 2018 року № 901381/40181768 про відмову у реєстрації податкової накладної; зобов`язати Державну фіскальну службу України (далі - ДФС України) зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) податкову накладну ТзОВ «Рівне-етил» від 20.08.2018 № 6.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що господарська операція, за результатами якої було видано податкову накладну, носить реальний характер, для підтвердження чого підприємством подано весь пакет документів. Підставою для відмови у реєстрації податкової накладної була встановлена контролюючим органом відсутність розрахункових документів, банківських виписок про оплату придбання складових (зернових культур, ферментних препаратів, дріжджів) для виробництва розчинника органічного універсального РОУХІМ. Проте позивач вважає, що це не свідчить про безумовний безтоварний характер господарської операції з поставки товарів в цілому.

Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржило ГУ ДФС у Рівненській області, яке вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте за недоведеності обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; та за неправильного застосування норм матеріального права. Тому просило скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що в оскаржуване рішення є правомірним і обґрунтованим оскільки ТзОВ «Рівне-етил» не надало розрахункові документи, банківські виписки про оплату придбання складових (зернових культур, ферментних препаратів, дріжджів) для виробництва розчинника органічного універсального РОУХІМ.

У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) не здійснювалося.

Також за приписами частини другої статті 313 КАС України неявка сторін, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, ТзОВ «Рівне-етил» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 17.12.2015. Одним із зареєстрованих видів діяльності позивача є виробництво інших повних органічних хімічних речовин (код КВЕД 20.14 ) (а.с.15).

18.07.2018 між позивачем ТзОВ «Рівне-етил» та ТзОВ «Техбуд стейт» укладено договір купівлі-продажу № 1807-К-18, відповідно до якого позивач зобов`язується передати у власність ТзОВ «Техбуд стейт» розчинник органічний універсальний «РОУХІМ», а останній зобов`язується прийняти та оплатити товар на умовах визначених цим Договором (а.с. 18-19).

Відповідно до умов вказаного договору, позивачем надано ТзОВ «Техбуд стейт» рахунок на оплату за «Розчинник органічний універсальний «РОУХІМ» № 7 від 20.08.2018 на загальну суму 436 924,54 грн, в т. ч. ПДВ - 72 820,76 грн, який 20.08.2018 був оплачений останнім, що підтверджується копією платіжного доручення № 19 від 20.08.2018 та копією звіту про дебетові і кредитові операції по рахунку позивача (а.с. 14, 20, 91).

Позивачем відповідно до вимог податкового законодавства складено податкову накладну № 6 від 20.08.2018 на загальну суму 436 924,54 грн, в т. ч. 20 % ПДВ - 72 820,76 грн та направлено для реєстрації до ЄДРПН (а.с. 17).

22.08.2018 ГУ ДФС у Рівненській області надіслано позивачу квитанцію № 1 про те, що документи прийнято, реєстрація ПН/РК від 20.08.2018 № 6 в ЄРПН зупинена. Обсяг постачання товару/послуги 3814 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає вимогам пп. 2.1 п.2 Критеріїв ризиковості платника податку та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення реєстрацію податкової накладної в ЄРПН.

У зв`язку з цим, на виконання положень підпункту 201.16.2 пункту 201.16 статті 201 ПК України позивач надав письмові пояснення та копії документів на підтвердження факту постачання необхідних складових для виробництва «Роухім», а саме:

- повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо ПН/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено № 2 від 29.08.2018;

- договір купівлі-продажу «Роухім» від 18.07.2018 № 1807-К-18;

- рахунок на оплату № 7 від 20.08.2018;

- платіжне доручення від 20.08.2018 № 19;

- договір на постачання дизпалива (частина 2) від 17.07.2018 № 2018/07/1702;

- товарно-транспортна накладна від 23.07.2018 №1041, №1121 від 26.07.2018, №1120 від 25.07.2018;

- видаткові накладні на дизельне паливо від 25.07.2018 №№ 1121, 1120, 1041;

- платіжне доручення на попередню оплату № 4 від 30.07.2018;

- рахунок на оплату товару № 2 від 30.07.2018;

- пояснення № 56/01 від 09.08.2018;

- договір поставки № 01/06/16 від 01.06.2016;

- додаткова угода до договору на постачання ферментів від 10.07.2018 № 01/06/16;

- договір постачання зерна від 16.07.2018 № 16/07/2018;

- додаткова угода до договору постачання зерна від 16.07.2018 № 1;

- товарно-транспортна накладна на перевезення зерна від 30.07.2018 № 10;

- товарно-транспортна накладна на перевезення зерна від 23.07.2018 № 1;

- товарно-транспортна накладна на перевезення зерна від 30.07.2018 № 11;

- товарно-транспортна накладна на перевезення зерна від 24.07.2018 № 4;

- видаткові накладні на зерно від 24.07.2018 № 422, № 425 від 28.07.2018, № 424 від 27.07.2018, від 23.07.2018 № 420, від 30.07.2018 № 427 (а.с. 18 - 44, 47 - 84).

Проте, 31 серпня 2018 року комісія ГУ ДФС у Рівненській області прийняла рішення № 901381/40181768 про відмову в реєстрації ПН № 6 від 20.08.2018 з підстави: надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. У графі додаткова інформація зазначено, що відсутні розрахункові документи, банківські виписки про оплату придбання складових (зернових культур, ферментних препаратів, дріжджів) для виробництва розчинника органічного універсального РОУХІМ (а.с. 45).

Вважаючи рішення № 901381/40181768 від 31.08.2018 про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН протиправним, позивач оскаржив його до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції мотивував це тим, що контролюючим органом при прийнятті рішення про зупинення реєстрації податкової накладної, не враховано в повній мірі ту обставину, що ТзОВ «Рівне-етил» займається виробництвом розчинника органічного універсального «РОУХІМ», про що позивачем зазначено у поясненнях наданих відповідачу, та надано ряд документів, що підтверджують придбання та поставку складових для виробництва вказаного розчинника.

Жодного доказу, що підтверджують сутність не надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства та/або не є достатніми для прийняття комісією ДФС рішення про реєстрацію податкової накладної відповідач суду не надав.

Таким чином, надані позивачем документи були цілком достатніми для прийняття комісією ГУ ДФС в Рівненській області рішення про реєстрацію податкової накладної.

З огляду на викладене, рішення № 901381/40181768 від 31.08.2018 про відмову у реєстрації податкової накладної в ЄРПН є незаконним, необґрунтованим та безпідставним і порушує права та охоронювані законом інтереси позивача.

Такі висновки суду першої інстанції, на переконання колегії суддів апеляційного суду, відповідають нормам матеріального права, фактичним обставинам справи і є правильними з огляду на таке.

Відповідно до пп. 201.16.1. п. 201.16 ст. 201 ПК України у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як видно з квитанції про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН від 14.12.2017, реєстрацію податкової накладної від 20.08.2018 № 6 було зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України, оскільки обсяг постачання товару/послуги 3814 перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає пп. 2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податків. Запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатні для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.

На виконання вказаної норми, 21.02.2018 Кабінетом Міністрів України прийнята постанова № 117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних".

Згідно із пунктом 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018 (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин) податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри:

D>0,03, Р<Рмx1,4, де:

D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T;

S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування;

P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування;

Рм - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/ розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/ розрахунок коригування.

Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

Підпунктом 2 пункту 2 листа № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 ДФС України «Критерії ризиковості платника податку» (далі - лист № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018) визначено, що податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність ознакам ризиковості здійснення операцій:

обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування, яку(ий) подано на реєстрацію в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України такого товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягу постачання відповідного товару/послуги, зазначеного у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 75 відсотків загального такого залишку) товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД та послуг з кодами згідно з ДКПП, перелік яких визначено ДФС відповідно до додатка, та відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в Таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється).

За правилами пунктів 5, 10 вказаного Порядку податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку. Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДФС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Мінфін у дводенний строк погоджує або надсилає ДФС на доопрацювання визначені у цьому пункті критерії та перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Про визначені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, ДФС інформує Комітет Верховної Ради України з питань податкової та митної політики. ДФС оприлюднює на своєму офіційному веб-сайті погоджені критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку.

Без дотримання погоджувальних і регуляторних процедур, ДФС України листом за № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 визначила Критерії ризиковості платника податку та Критерії ризиковості здійснення операцій, а листом № 960/99-99-07-18 від 21.03.2018 - Перелік показників, що визначають позитивну податкову історію платника податку.

Пунктом 1 листа № 959/99-99-07-18 від 21.03.2018 визначено, що платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо:

1.1. платника податку зареєстровано (перереєстровано) на недійсні (втрачені, загублені) та підроблені документи згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.2. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.3. платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарську діяльність або реалізовувати повноваження згідно з інформацією, наданою такими фізичними особами;

1.4. платника податку зареєстровано (перереєстровано) та проваджено фінансово-господарську діяльність без відома та згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками;

1.5. наявний обвинувальний вирок суду стосовно посадової особи (посадових осіб) платника податку за статтею 205 Кримінального кодексу України згідно з інформацією, наявною в органах Державної фіскальної служби;

1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України; наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

При цьому, Головні управління ДФС в областях, м.Києві та Офіс великих платників податків ДФС постійно обраховують та проводять моніторинг показників, визначених у пунктах 1.1 - 1.6 цих Критеріїв. Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв. Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення. Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації. У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС.

За правилами пунктів 12, 13 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018 (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; 2) порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД / послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; 3) критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 4) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пунктів 18 - 20 цього Порядку письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу, розглядаються комісіями контролюючих органів. Комісії контролюючих органів складаються з комісій регіонального рівня (комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників ДФС) та комісії центрального рівня (ДФС). Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно п. 21 цього Порядку підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування є:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено;

ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку;

надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства.

Зі змісту квитанції № 1 від 22.08.2018 видно, що реєстрація податкової накладної TзОВ «Рівне-етил» №6 від 20.08.2018 в ЄРПН зупинена з покликанням на те, що податкова накладна відповідає вимогам пп. 2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку.

Поміж тим, Критерії ризиковості платника податку, визначені у листі ДФС №959/99-99-07-18 від 21.03.2018, не погоджені, не затверджені у встановленому законодавством порядку, а підпункт 2.1. пункту 2 не визначає самостійні критерії ризиковості платника податків, а лише дає підстави комісіям головних управлінь ДФС обласного рівня винести відповідного платника податків на розгляд комісії, і лише за результатами проведення засідання Комісії - прийняти рішення про його віднесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Відповідач не надав суду жодного належного і допустимого доказу того, що комісією ГУ ДФС в Рівненській області приймалось рішення про віднесення ТзОВ «Рівне-етил» до переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Крім того, повідомлений у квитанції № від 14.09.2018 як додатковий, такий показник, як: "D"=1.21651935, "Р=379035", не є прийнятним.

По-перше, за правилами пункту 3 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018 (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин),

розрахункові величини D та P - є ознаками, відповідно до яких перевіряються подані на реєстрацію податкові накладні саме до початку проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації. Тобто ці величини, ні за яких умов не можуть вважатися показниками критеріїв ризиковості платника податку.

Також у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної № 6 від 20.08.2018 не зазначено конкретного переліку документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної.

При цьому можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання на реєстрацію податкової накладної напряму залежить від чіткого формулювання фіскальним органом позиції про те, під який саме критерій (її) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій підпадає платник податку.

Нечітке формулювання органом ДФС у квитанції № 1 від 20.08.2018 підстави для зупинення реєстрації податкової накладної, а саме з вказівкою про те, що податкова накладна відповідає вимогам пп. 2.1 п. 2 Критеріїв ризиковості платника податку, зумовило необхідність подання позивачем для відповідача тих документів, якими була оформлена відповідна господарська операція.

Пунктом 14 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018 (у відповідній редакції) визначено, що перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Разом з тим перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи. Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій. Даний перелік є загальним і повинен диференціюватися в залежності від того, яка господарська операція покладена в основу виникнення податкових зобов`язань з ПДВ, тобто узгоджуватися з вимогами, як пункту 185.1 статті 185, так і пункту 187.1 статті 187 ПК України.

Встановлено, що податкова накладна № 6 від 20.08.2018 виписана ТзОВ «Рівне-етил» для ТзОВ «Техбуд стейт» на суму ПДВ 72 820,76 грн, нарахованого на поставку розчинника органічного універсального РОУХІМ, загальною вартістю 436 924,54 грн. Поставка та оплата підтверджена рахунком на оплату № 7 від 20.08.2018 та платіжним дорученням № 19 від 20.08.2018, які позивач разом з договором долучав до повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Суд зауважує, що для виникнення податкового зобов`язання з ПДВ достатньо настання однієї з подій, то обов`язок продавця виписати і зареєструвати в ЄРПН податкову накладну на відповідну суму ПДВ, кореспондує з правом контролюючого органу вимагати у платника ПДВ ту документацію, яка підтверджує настання саме такої події, а не обох подій одночасно. Якщо мова йде про зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку в якості оплати товарів/послуг, що підлягають постачанню, то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків, а також відповідні договори та рахунки на оплату, що підтверджують наявність правових підстав для зарахування відповідної суми коштів. Відповідно, саме такі документи можуть вважатися необхідною передумовою для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН. Якщо ж мова йде про відвантаження товару, - то документами, достатніми для підтвердження такої операції будуть видаткові накладні.

Встановлено, що позивач подав на розгляд комісії ГУ ДФС у Рівненській області, повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, до якого було додано: письмові пояснення та 23 додатки.

Вказані документи складені згідно з вимогами законодавства і саме такими документами супроводжувалось оформлення господарської операції, у рамках якої виписано податкову накладну № 6 від 20.08.2018.

Водночас, 31.08.2018 комісія ГУ ДФС в Рівненській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, прийняла рішення про відмову у реєстрації податкової накладної № 6 від 20.08.2018, підставою для чого зазначено: надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства. Проте, у графі додаткова інформація зазначено, що відсутні розрахункові документи, банківські виписки про оплату придбання складових (зернових культур, ферментних препаратів, дріжджів) для виробництва розчинника органічного універсального РОУХІМ.

Разом з тим, суд вважає, що позивач, надавши письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, додав до них достатню кількість документів, що підтверджують придбання та відвантаження складових для виробництва «РОУХІМ». Разом з тим, ГУ ДФС в Рівненській області не конкретизувало - які документи складені з порушенням законодавства.

Крім того, підставою для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної є ненадання саме тих документів, які зазначені у квитанції про зупинення як пропозиції щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію, проте для позивача перелік таких документів відповідачем не визначався.

Разом з тим, зазначений у пункті 14 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 117 від 21.02.2018, перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, не означає, що платник податку повинен подати абсолютно всі, зазначені у ньому документи.

Навпаки, зміст цього переліку свідчить на користь того, що враховується специфіка певних господарських операцій.

Таким чином, наявність або відсутність розрахункових документів, банківських виписок про оплату придбання складових (зернових культур, ферментних препаратів, дріжджів) для виробництва розчинника органічного універсального РОУХІМ, не є підставою для висновків про відсутність господарської операції, якщо з інших даних видно, що фактичний рух активів або зміни у власному капіталі чи зобов`язаннях платника податків у зв`язку з його господарською діяльністю мали місце (відбулися).

Вказане свідчить, що оскаржуване рішення комісії ГУ ДФС у Рівненській області про відмову у реєстрації податкової накладної ТзОВ «Рівне-етил» від 20.08.2018 № 6 є неправомірним та підлягає скасуванню.

За таких обставин колегія суддів приходить до переконання, що місцевий суд повно і всебічно дослідив і оцінив обставини у справі, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, та погоджується з висновком суду першої інстанції про необхідність задоволення позовних вимог.

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 12 березня 2019 року в адміністративній справі № 460/2984/18 без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді О. М. Довгополов
В. В. Святецький
Постанова складена у повному обсязі 26 липня 2019 року.