Справа № 580/279/19
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/279/19 Суддя (судді) першої інстанції: В.П. Тимошенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року (справу розглянуто у порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства "Уманьферммаш" до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2019 позивач, Приватне акціонерне товариство "Уманьферммаш", звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом у якому просив визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області від 16.01.2019 №.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 16.01.2019 №.

Не погоджуючись з судовим рішенням, відповідачем, Головним управлінням Державної фіскальної служби у Черкаській області подано апеляційну скаргу у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити. Апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права. Зокрема, апелянт зазначає, що недоліки в дотриманні строків прийняття податкового повідомлення-рішення не можуть бути підставою для скасування податкового повідомлення-рішення, оскільки не спростовують факту допущеного порушення вимог податкового законодавства, а сам факт порушення строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних позивачем не заперечується.

08.07.2019 до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримав позицію суду першої інстанції.

У відповідності до ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, виходячи з такого.

Судом першої інстанції встановлено, що 26.12.2018 головним державним ревізором - інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб управління у м. Черкасах ГУ ДФС у Черкаській області О. Булаженко проведено камеральну перевірку ПАТ "Уманьферммаш" з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.

За результатами перевірки складено акт від 26.12.2018 року № 637/23-00-50-12-007/05765888, в якому зафіксовано порушення п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України.

На підставі наведеного акту відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 16.01.2019 №.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 16.01.2019 № протиправним, оскільки останнє прийнято без врахування заперечень на акт перевірки, позивач звернувся з даним позовом в суд.

Суд першої інстанції задовольнив позовні вимоги та зазначив, що в порушення п.86.8. ст.86 ПК України відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, не отримавши та не розглянувши заперечення позивача на акт перевірки, а отже передчасно.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до п.75.1. ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 86.2. ст.86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо покращення адміністрування та перегляду ставок окремих податків і зборів" від 23.11.2018 № 2628, в пункт 86.7 ст. 86 ПК України внесено зміни стосовно збільшення терміну з п`яти робочих днів до десяти робочих днів для подачі заперечень на акти перевірок. Вказані зміни набрали чинності з 1 січня 2019 року.

Відповідно до п.86.7. ст.86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

У свою чергу, відповідно до п. 86.8. ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Отже, у разі подання платником податків заперечення на акт перевірки, рішення про визначення грошових зобов`язань приймається з урахуванням результатів їх розгляду. Такі заперечення повинні бути розглянуті контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), а відповідь про результати їх розгляду надсилається платнику у відповідності до вимог статті 58 Податкового кодексу України.

Судом першої інстанції встановлено, що 02.01.2019 позивач отримав акт перевірки від 26.12.2018 року № 637/23-00-50-12-007/05765888 (а.с.24).

Не погоджуючись з висновками акту перевірки від 26.12.2018 року № 637/23-00-50-12-007/05765888, позивач засобами поштового зв`язку 17.01.2019 направив контролюючому органу письмові заперечення на нього.

Тобто, позивачем дотримано десятиденний строк встановлений п.86.7. ст.86 ПК України, протягом якого позивач має право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків.

Згідно відомостями з інтернет-порталу Укрпошти заперечення на акт перевірки від 26.12.2018 року № 637/23-00-50-12-007/05765888 від 17.01.2019 №10 відповідачем отримано 21.01.2019.

Разом з тим, податкове повідомлення-рішення відповідачем прийнято 16.01.19, без врахування надісланих Приватним акціонерним товариством "Уманьферммаш" заперечень на акт перевірки.

Апелянт стверджує, що недоліки в дотриманні строків прийняття податкового повідомлення-рішення не можуть бути підставою для скасування податкового повідомлення-рішення.

Колегія суддів відхиляє такі доводи апелянта та зауважує, що проведення контролюючим органом камеральної перевірки, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу за відсутності платника податків, виключає можливість подати платником податків будь-яких пояснень та/або заперечень стосовно встановлених такою перевіркою обставин під час проведення такої перевірки, що виключає можливість прийняття податковим органом податкового повідомлення-рішення із врахуванням всіх обставин справи, в тому числі тих, які можуть спростувати висновки проведеної перевірки.

Податковий орган орган мав врахувати доводи платника податків у запереченнях на акт перевірки, розглянути їх по суті та за результатом їх розгляду вирішити питання про наявність/відсутність в діях платника порушень податкового законодавства, у зв`язку із чим прийняти відповідне рішення.

В силу положень п. 86.8. ст. 86 ПК України надані платником податків заперечення на акт перевірки є обов`язковими до розгляду та врахування податковим органом.

Позивачем, з дотриманням строків, визначених ПК України, а саме 17.01.2019, надано письмові заперечення на акт перевірки.

Однак, зазначені заперечення не були враховані податковим органом під час прийняття рішення.

А отже, відповідачем з порушенням процедури, визначеної п.86.8. ст.86 ПК України 16.01.2019 прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення, без розгляду заперечення позивача на акт перевірки, тобто передчасно.

Колегія суддів зауважує, що відповідно до ч. 2 КАС України адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Натомість, оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем не у спосіб визначений законом, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що є безумовною підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведена правомірність та обґрунтованість прийнятого ним рішення з урахуванням вимог встановлених ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає, що податкове повідомлення-рішення від 16.01.2019 № є протиправним, оскільки прийнято з порушенням процедури його прийняття та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності правових підстав для задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства "Уманьферммаш" до Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області про визнання нечинним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Згідно з положеннями ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, а обставини справи повністю відповідають висновкам суду.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної фіскальної служби у Черкаській області на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року- залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст підписано 26.07.19.

Головуючий суддя Л.В.Бєлова

Судді В.О.Аліменко,

Н.В. Безименна