Справа № 160/7037/19
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 липня 2019 року Справа 160/7037/19

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кучма К.С., перевіривши матеріали позовної заяви Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Софоілтрейд" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків, -

ВСТАНОВИВ:

25 липня 2019 року о 16:17 годині Головне управління ДФС у Дніпропетровській області звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просить: підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Софоілтрейд" (), яка була зареєстрована 25.07.2019 року о 17 год. 18 хв.

Вказана позовна заява була передану судді 26.07.2019 року.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши даний позов на відповідність вимогам статей 160, 161, 172, 283 КАС України, суд приходить до висновку, що даний позов поданий з порушенням вимог закону.

Так, відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно із статтею 1 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 р. № 3674-VІ, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2019 року у розмірі 1 921 гривні.

За змістом вимог позовної заяви позивач просить суд підтвердити обґрунтованість умовного адміністративного арешту майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Софоілтейд" (), отже, судом встановлено, що предметом позову є вимоги, що містять немайновий характер.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, позивач, звертаючись до суду з немайновими вимогами повинен був сплатити до суду судовий збір у сумі 1 921 грн., тобто, 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Проте, в порушення частини 3 статті 161 КАС України, позивачем до позовної заяви не подано документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що за змістом вимог позову заявником зазначено клопотання про відстрочення сплати судового збору. В обґрунтування заявленого клопотання позивач зазначає, що у зв`язку з наявністю безспірного списання з рахунків заявника, відкритих в ГУ ДКС у Дніпропетровській області, станом на теперішній час, можливості сплатити судовий збір в сумі 1 921 грн. у заявника немає. Така можливість з`явиться найближчим часом тому, просить суд відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Суд, дослідивши подані до позовної заяви письмові докази, вважає, що у задоволенні клопотання щодо відстрочення сплати судового збору слід відмовити повністю, виходячи з наступних підстав.

Так, згідно із частиною 1 статті 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Частиною 1 статті 8 Закону України Про судовий збір чітко встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Враховуючи, що позивач не відноситься до жодної з пільгових категорій, встановлених частиною 1 статті 8 Закону України Про судовий збір, суд вважає, що позивач повинен сплачувати судовий збір за подання заяви до суду.

Суд також звертає увагу, що письмових доказів щодо можливості сплатити судовий збір станом на день ухвалення судового рішення, заявник до суду не надав, тому, суд вважає відсутність підстав щодо задоволення клопотання заявника щодо відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, заявнику слід сплатити судовий збір із заявлених ним немайнових вимог у розмірі 1 921 грн.

Відповідно до частини 3 статті 283 КАС України, у разі недотримання вимог частини другої цієї статті суд повідомляє про це заявника та надає йому строк, але не більше ніж 24 години, для усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вимогам статей 160, 161, 172, 283 КАС України.

Частиною 1 статті 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного, керуючись статтями 132, 133, 160, 161, 169, 171, 172, 256, 283 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у Дніпропетровській області щодо відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Софоілтрейд" про підтвердження обґрунтованості адміністративного арешту майна платника податків - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, а саме до 26.07.2019 року до 17:00 год., шляхом надання оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі 1 921 грн. за наступними банківськими реквізитами: отримувач УК у Чечел.р.м.Дніпра/Чечел.р/22030101; код ЄДРПОУ (отримувача) 37989253; рахунок 4014; Банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) 899998; код бюджетної класифікації доходів 22030101.

Роз`яснити заявнику, що відповідно до частини 3 статті 283 КАС України, невиконання вимог суду в установлений строк тягне за собою повернення заявнику заяви та доданих до неї документів.

Повернення заяви не є перешкодою для повторного звернення з нею до суду після усунення її недоліків, але не пізніше ніж протягом 48 годин з моменту встановлення обставин, що зумовлюють звернення до суду.

Копію ухвали про залишення заяви без руху невідкладно надіслати особі, що звернулась із заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, та оскарженню не підлягає.

Суддя К.С. Кучма