Справа № 120/4260/18-а
Суддя: Курко О. П.
Дата ухвалення: 2019-07-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/4260/18-а

Головуючий у 1-й інстанції: Крапівницька Н. Л.

Суддя-доповідач: Курко О. П.

24 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Курка О. П.

суддів: Білої Л.М. Гонтарука В. М.

за участю:

секретаря судового засідання: Франчук А.О.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представників позивача: ОСОБА_2, ОСОБА_9,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02 квітня 2019 року (м. Вінниця) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Кваліфікаційної служби Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправними та скасування наказу, рішення,

В С Т А Н О В И В :

в листопаді 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Вінницького окружного адміністративного суду з позовом до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, Кваліфікаційної служби Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру про визнання протиправними та скасування наказу, рішення.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 02 квітня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Так, позивачем зазначено, що прийняті відповідачами наказ та рішення ухвалено безпідставно, без належного дослідження усіх обставин, оскільки жодних грубих порушень вимог нормативних актів в процесі своєї діяльності позивачем допущено не було.

В судовому засіданні представники позивача та позивач доводи апеляційної скарги підтримали в повному обсязі та просили суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції - скасувати.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився. Разом з тим, 19 липня 2019 року на адресу суду через канцелярію надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтоване тим, що представник Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру перебуває у щорічній основній відпустці з 18 липня по 02 серпня 2019 року. Однак, колегія суддів вважає таке клопотання необґрунтованим, оскільки відповідач не був позбавлений можливості направити іншого представника, знаючи про перебування у відпустці ОСОБА_3 .

При цьому, згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Також, судова колегія зазначає, що безпідставне перенесення розгляду справи буде порушенням строку розгляду апеляційної скарги, а відтак суд апеляційної інстанції прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, доводи сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що 10.08.2017 р. ОСОБА_1 було видано кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника № НОМЕР_1 . З 10.07.2017 р. ОСОБА_1 працював інженером-землевпорядником у Вінницькій торгово-промисловій палаті.

Листом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру України за №31-28-0.23-6012/2-18 від 29.05.2018 р. ОСОБА_1 було повідомлено про те, що наказом Держгеокадастру від 21.05.2018 р. №78 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів", кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника за № НОМЕР_1 від 10.08.2017 року було анульовано.

В подальшому, після надання Держгеокадастром документів на запит про надання публічної інформації та Кваліфікаційною комісією документів на адвокатський запит адвоката позивача від 24.09.2018 р. ОСОБА_1 стало відомо, що вказане рішення прийняте Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру на підставі рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру оформленого протоколом №4 від 26.04.2013 року. На підставі негативних висновків державної експертизи землевпорядної документації Кваліфікаційною комісією вирішено звернутися до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з поданням щодо анулювання кваліфікаційних сертифікатів, в тому числі сертифікату № 013784 від 10.08.2017 року.

У поданні Кваліфікаційної комісії Держгеокадастру № 18/251 від 07.05.2018 р. вказано, що Кваліфікаційна комісія розглянула в т.ч. лист Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 02.04.2018 р. № 21-2-0.9-4484/2-18 та звертається з поданням про анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженера-землевпорядника відповідно до рішення (протокол від 26.04.2018 р. №4).

За результатами розгляду вказаних матеріалів прийнято рішення Кваліфікаційною комісією Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у формі протоколу №4 від 26.04.2018 року в частині внесення подання щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 за № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року. Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру прийнято наказ №78 від 21.05.2018 р. "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів", зокрема, про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року.

Вважаючи вказані дії відповідачів протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Повноваження Держгеокадастру та Кваліфікаційної комісії у спірних правовідносинах регулюються, зокрема, Земельним кодексом України, законами України "Про землеустрій", "Про державну експертизу землевпорядної документації", наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України "Про питання сертифікації інженерів-землевпорядників та інженерів-геодезистів" від 28 липня 2017 року № 392, яким затверджено Порядок роботи Кваліфікаційної комісії, видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста (далі - Порядок № 392).

Відповідно до пункту "ж" частини першої статті 184 Земельного кодексу України землеустрій передбачає, зокрема, складання проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозмін, упорядкування угідь, а також розроблення заходів щодо охорони земель.

Згідно з положеннями частини шостої статті 186-1 Земельного кодексу України підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації.

Пунктом 1 частини четвертої статті 25 Закону України "Про землеустрій" передбачено, що відповідність документації із землеустрою положенням нормативно-технічних документів, державних стандартів, норм і правил у сфері землеустрою засвідчується: у паперовій формі - підписом та особистою печаткою сертифікованого інженера-землевпорядника, який відповідає за якість робіт із землеустрою.

Частиною третьою статті 66 Закону України "Про землеустрій" встановлено, що відповідальними особами за якість робіт із землеустрою можуть бути лише сертифіковані інженери-землевпорядники.

Відповідно до частин дев`ятнадцятої - двадцять першої статті 66 Закону України "Про землеустрій" кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника анулюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин: а) за зверненням сертифікованого інженера-землевпорядника; б) у разі набрання законної сили рішенням суду про обмеження дієздатності особи (інженера-землевпорядника), визнання її недієздатною, безвісно відсутньою; в) за поданням Кваліфікаційної комісії в разі встановлення факту порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою відповідно до статті 68 цього Закону; г) на підставі свідоцтва про смерть.

Кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника може бути також анульований за рішенням суду.

Рішення про зупинення дії чи анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника може бути оскаржено до суду.

При цьому, відповідно до частини восьмої статті 66 Закону України "Про землеустрій" рішення Кваліфікаційної комісії може бути оскаржено до суду.

Так, згідно статті 61-1 Закону України "Про землеустрій" державний нагляд у сфері землеустрою здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до підстав, визначених Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Під час здійснення заходів державного нагляду виконавців робіт із землеустрою центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, перевіряє дотримання сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень законів, інших нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

За наявності підстав для анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника акт перевірки є обов`язковим для розгляду на засіданні Кваліфікаційної комісії. За результатами розгляду акта Кваліфікаційна комісія направляє подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає рішення про анулювання чи зупинення дії кваліфікаційного сертифіката та повідомляє інженера-землевпорядника письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Статтею 68 Закону України "Про землеустрій" передбачено, що особи, винні у порушенні законодавства у сфері землеустрою, несуть відповідальність згідно із законом.

Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Рішення про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката може бути оскаржено в судовому порядку.

Відповідно до пункту 6 Розділу II Порядку № 392 рішення Кваліфікаційної комісії приймаються шляхом відкритого голосування простою більшістю голосів присутніх на її засіданні та оформлюються протоколом, який підписують усі присутні на засіданні члени Кваліфікаційної комісії. Член Кваліфікаційної комісії, який не погоджується з прийнятим Кваліфікаційною комісією рішенням, висловлює окрему думку в письмовому вигляді, що додається до протоколу.

Пунктом 19 Розділу III Порядку № 392 встановлено, що Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання до Держгеокадастру про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката Держгеокадастр приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що Держгеокадастр України наділений повноваженнями здійснювати державний нагляд у сфері землеустрою та приймати рішення про анулювання кваліфікаційного сертифікату на підставі відповідного подання кваліфікаційної комісії. Остання, в свою чергу, формує таке подання за наслідками розгляду відповідних звернень заінтересованих осіб, а також актів Держгеокадастру, в яких зафіксовані порушення нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для прийняття відповідного рішення Кваліфікаційною комісією, і як наслідок, видання оскаржуваного наказу, став розгляд звернення Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 02.04.2018 №21-2-0.9-4484/2-18 щодо порушення сертифікованим інженером-землевпорядником ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника від 10.08.2017 № 013784) кваліфікаційних вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Судом першої інстанції встановлено, що при проведенні обов`язкової державної експертизи проектів землеустрою щодо відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства із земель державної власності сільськогосподарського призначення на території Гальжбіївської сільської ради у власність гр. ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та гр. ОСОБА_6 на території Великокісницької сільської ради Ямпільського району Вінницької області торгово-промисловою палатою (один із відповідальних за якість робіт на підприємстві та виконавець робіт по даних документаціях сертифікований інженер-землевпорядник ОСОБА_1 кваліфікаційний сертифікат № НОМЕР_1 виданий 10.08.2017), виявлено ряд порушень норм чинного законодавства, а саме порушено:

- ст. 26, 66, 68 Закону України "Про землеустрій" (договори на виконання робіт укладені в період відсутності сертифікованих інженерів-землевпорядників, відповідальних за якість робіт на підприємстві);

- вимоги п. 6 ст. 118, п. 7 ст. 186 Земельного кодексу України та ст. 22 Закону України "Про землеустрій" (місце розташування земельної ділянки в проекті не відповідає дозвільному документу);

- порушення вимог, встановлених Постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2004 № 266 "Про затвердження Типового договору про розроблення проекту щодо відведення земельної ділянки" (завдання є невід`ємною частиною договору на виконання робіт, однак в зазначеному завданні присутня невідповідність дати затвердження та укладання завдання);

- п. 3.4., 3.9. розділу III Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 № 376 (межові знаки встановлюються у поворотних точках меж земельної ділянки не рідше ніж через 200 м. однак в проекті наявні відстані, які перевищують допустимі, крім того в проектних рішеннях розбіжності стосовно кількості межових знаків, а також матеріали перенесення меж земельної ділянки в натуру (на місцевість) не містять інформації про прив`язку до пунктів Державної геодезичної мережі).

За результатами розгляду вищезазначений проект оцінено негативно.

При цьому, під "грубим порушенням" Кваліфікаційна комісія розуміє наявність трьох негативних висновків експертів Костюченко Н.С. та Клембовської Н.Г . № 0-2-0.9-412/60-18 від 28.03.2018 року, № 0-2-0.9-413/60-18 від 28.03.2018 року, № 0-2-0.9-414/60-18 від 28.03.2018 року по проектам землеустрою, розробленого позивачем.

З цього приводу колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно пункту "а" частини другої статті 28 Закону України "Про землеустрій" розробники документації із землеустрою зобов`язані дотримуватися законодавства України, що регулює земельні відносини, а також державних стандартів, норм і правил при здійсненні землеустрою.

При цьому, Закон України "Про землеустрій" не дає визначення грубого порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів.

Поняття "грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів", яке застосоване законодавцем у статті 68 Закону України "Про землеустрій", має оціночний характер, а тому для з`ясування характеру порушення слід досліджувати допущене порушення у сукупності з урахуванням усіх обставин та попередніх проступків. У кожному конкретному випадку воно повинно встановлюватися, виходячи з об`єктивних та суб`єктивних ознак вчиненого діяння.

Визнання порушення нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою грубим залежить від оцінки таких критеріїв кожний з яких має самостійне значення: характеру порушення; категорії виконавця; об`єктивних ознак здійснюваного порушення; суб`єктивних ознак здійснюваного порушення.

Крім того, колегія суддів зазначає, що чинним законодавством не встановлено, що наявність негативного висновку державної експертизи землевпорядної документації свідчить про грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Судова колегія не приймає до уваги доводи суду першої інстанції про детальний аналіз членами Кваліфікаційної комісії письмового звернення Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області від 02.04.2018 року № 21-2-0.9-4484/2-18, оскільки вважає, що оскаржувані рішення прийняті без належного дослідження всіх обставин. ОСОБА_1 не було повідомлено та він не запрошувався на проведення засідання Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру, від нього не витребовувалось жодних пояснень та документів. А відтак, позивач був позбавлений можливості приймати участь у засіданні Кваліфікаційної комісії та спростувати твердження Держгеокадастру про грубе порушення ним законодавства. Окрім того, у протоколі Кваліфікаційна комісія перерахувала висновки трьох державних експертиз землевпорядної документації та вказала, що ці порушення є "грубими" без жодного обґрунтування.

Судом встановлено, що у наказі Держгеокадастру № 78 від 21.05.2018 року не зазначено конкретні причини анулювання кваліфікаційного свідоцтва позивача. При цьому, в жодному із вищевказаних документах наданих позивачем та відповідачем до суду не зазначена інформація або відомості щодо грубого порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою саме сертифікованим інженер-землевпорядником ОСОБА_1 .

Колегія суддів вважає, що обов`язковою умовою для внесення подання про анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника є встановлення факту правопорушення, вини особи у вчинені даного правопорушення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 18 жовтня 2018 року у справі №808/2685/17 та від 05 березня 2019 року у справі №814/1049/18.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що грубим порушенням може вважатися порушення, в результаті якого не тільки порушено відповідні правові норми, а наслідком якого стали незворотні процеси для відновлення прав заінтересованих осіб, тобто за будь-яких умов неможливе повернення у правовий стан, що існував до вчинення зазначеного порушення.

Стосовно порушення позивачем ст. 26, 66, 68 Закону України "Про землеустрій" та порушення вимог, встановлених Постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2004 № 266 "Про затвердження Типового договору про розроблення проекту щодо відведення земельної ділянки", судова колегія звертає увагу на наступне.

ОСОБА_1 взагалі не укладались договори із замовниками. Оскільки виконавцем робіт з виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність громадян ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 виступала Вінницька торгово-промислова палата, то позивачем і не могли бути укладені договори в період відсутності сертифікованих інженерів-землевпорядників. ОСОБА_1 був тільки відповідальним за виконання робіт із землеустрою після працевлаштування в Вінницьку торгово-промислову палату, а відтак вищевказані порушення він не вчиняв.

Окрім того, суд апеляційної інстанції враховує, що проекти із землеустрою стосовно відведення земельних ділянок у власність громадянам ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 було погоджено відділом Держгеокадастру у Ямпільському районі, скарги замовників проектної документації в матеріалах справи відсутні, що спростовує порушення позивачем вимог п. 6 ст. 118, п. 17 ст. 186 Земельного кодексу України та ст. 22 Закону України "Про землеустрій".

Стосовно порушення позивачем п. 3.4, 3.9 розділу ІІІ Інструкції про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок в натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженої Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18.05.2010 № 376, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

З пояснень позивача вбачається, що вказана інструкція була прийнята у 2010 році, коли поворотні точки визначались за допомогою приладів - механічного теодоліту або тахеометру, похибка при використанні цих приладів складала від 10 сантиметрів до одного метру. На даний час для визначення координат поворотних точок застосовуються прилади, які відносяться до апаратури супутникових радіонавігаційних систем. ОСОБА_1 для визначення поворотних точок під час виконання проектів землеустрою використовувався прилад двохчастотний GPS S 660P, при використанні якого похибка при визначенні поворотних точок складає не більше 2-3 сантиметрів, у проектній документації наявний сертифікат калібровки приладу. Позивачем при виготовленні проекту землеустрою визначено поворотні точки земельних ділянок із похибкою не більше 3 сантиметрів. А відтак, жодних шкідливих наслідків не зазначення поворотних точок, коли відстань між точками перевищує 200 не настало.

Враховуючи вищевикладене, судова колегія приходить до висновку про недоведеність відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, вчинення ОСОБА_1 грубого порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Суд першої інстанції не дав належної оцінки вказаним обставинам та прийшов до помилкового висновку про додержання процедури анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 та саме грубого порушення останнім вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про визнання протиправним та скасування рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у формі протоколу № 4 від 26.04.2018 року в частині внесення подання щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 за № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року; визнання протиправним та скасування наказу Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру №78 від 21.05.2018 р. "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року.

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, понесені скаржником судові витрати в сумі 3523,1 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 02 квітня 2019 року - скасувати.

Ухвалити нове рішення. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у формі протоколу № 4 від 26.04.2018 року в частині внесення подання щодо анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 за № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року.

Визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру №78 від 21.05.2018 р. "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 № НОМЕР_1 від 27.07.2017 року.

Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру понесені судові витрати в сумі 3523,1 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 26 липня 2019 року.

Головуючий Курко О. П.

Судді Біла Л.М. Гонтарук В. М.