Справа № 540/1520/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1520/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Керівника Бериславської місцевої прокуратури Херсонської області < Список > до Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії,

встановив:

Керівник Бериславської місцевої прокуратури Херсонської області (далі-прокурор) звернувся до суду з адміністративним позовом в інтересах держави до Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області (далі-відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області, яка виразилась у невстановлені пільгових умов оплати харчування для дітей із сімей, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України; дітей-сиріт; дітей, позбавлених батьківського піклування; дітей з інвалідністю; дітей із сімей, які отримують допомогу відповідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" у Новобериславському дошкільному навчальному закладі на 2019 рік відповідно до вимог ст. 35 Закону України «Про дошкільну освіту» та Порядку встановлення плати для батьків за перебування дітей у державних і комунальних дошкільних та інтернатних навчальних закладах, затвердженого наказом МОН України № 667 від 21.11.2002.

- зобов`язати Новобериславську сільську раду Бериславського району винести рішення, яким встановити пільгові умови оплати харчування для дітей із сімей, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України; дітей-сиріт; дітей, позбавлених батьківського піклування; дітей з інвалідністю; дітей із сімей, які отримують допомогу відповідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" у Новобериславському дошкільному навчальному закладі на 2019 рік відповідно до вимог ст. 35 Закону України «Про дошкільну освіту» та Порядку встановлення плати для батьків за перебування дітей у державних і комунальних дошкільних та інтернатних навчальних закладах, затвердженого наказом МОН України № 667 від 21.11.2002..

Відповідно до приписів частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема: чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Цією ж статтею передбачено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вирішуючи питання щодо відкриття провадження в адміністративній справі за даним позовом, суд виходить з такого.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 4 статті 53 Кодексу адміністративного судочинства України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву на відповідність її вищевикладеним вимогам процесуального закону, суд констатує наявність суттєвих недоліків процесуального характеру, які унеможливлюють відкриття провадження у справі, виходячи з такого.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статус позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті.

В обґрунтування необхідності звернення до суду з цим позовом в інтересах держави прокурор вказує, що відсутність рішення Новобериславської сільської ради щодо безоплатного харчування дітей із сімей, які отримують допомогу відповідно до Закону України «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям»; дітей-сиріт; дітей, позбавлених батьківського піклування; дітей з інвалідністю; дітей із сімей, в яких сукупний дохід на кожного члена за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку установлюється законом про Державний бюджет України, що передбачено чинним законодавством України, порушує політику держави щодо наданих нею гарантій та пільг на здобуття дошкільної освіти усіма громадянами та доступність дошкільної освіти. Відповідно у даному випадку порушено інтереси держави у соціальній та освітній галузі. Звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні суспільно значимого питання гарантування соціального захисту та здобуття дошкільної освіти усіма громадянами та доступність дошкільної освіти. З указаного випливає, що органом місцевого самоврядування порушено інтереси держави, що полягає у незабезпеченні належної організації харчування у дошкільному навчальному закладі, чим порушуються гарантовані державою права на належний соціальний захист та доступність дошкільної освіти.

Також, прокурор вказує, що вивченням рішень Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області від 27.09.2018 № 41, від 22.12.2018 № 214 та від 22.04.2019 № 22 встановлено, що органом місцевого самоврядування допущено бездіяльність, що полягає у невжитті заходів щодо надання пільгових умов оплати харчування деяких категорій дітей у Новобериславському дитячому дошкільному навчальному закладі на 2019 рік, шляхом їх закріплення у відповідному рішенні. Оскільки орган, який має повноваження щодо перевірки на предмет законності рішень органів місцевого самоврядування та внесення позову щодо оскарження рішень, що суперечать нормам чинного законодавства відсутній, прокурор має законні підстави на звернення до суду із даним позовом та набуває статусу позивача.

За змістом ч. 5 ст. 35 Закону України «Про дошкільну освіту» батьки або особи, які їх замінюють, вносять плату за харчування дітей у державному та комунальному закладі дошкільної освіти у розмірах, визначених органами місцевого самоврядування або відповідними органами управління.

Пільгові умови оплати харчування дітей у закладах дошкільної освіти для багатодітних та малозабезпечених сімей та інших категорій, які потребують соціальної підтримки, надаються за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету.

Від плати за харчування дитини звільняються батьки або особи, які їх замінюють, у сім`ях, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму (гарантованого мінімуму), який щороку встановлюється законом про Державний бюджет України для визначення права на звільнення від плати за харчування дитини у державних і комунальних закладах дошкільної освіти. За харчування дітей-сиріт, дітей, позбавлених батьківського піклування, плата не справляється.

Суд не приймає до уваги доводи прокурора стосовно самостійного звернення до суду з адміністративним позовом для представництва та захисту порушених інтересів держави, оскільки орган уповноважений державою, звертатися до суду з позовами про внесення змін до актів органів місцевого самоврядування у сфері охорони дитинства, забезпечення прав дітей на дошкільну освіту та харчування, відсутній з огляду на приписи ст.. 36 Закону України «Про дошкільну освіту»

Статтею 36 Закону, закріплені права та обов`язки батьків або осіб, які їх замінюють, зокрема право захищати законні інтереси своїх дітей у державних органах і суді. При цьому, прокурором не надано доказів звернення батьків або осіб, які їх замінюють за захистом інтересів своїх дітей.

Отже, вище викладені доводи прокурора є хибними.

Слід відмітити, що відповідно до статті 131-1 Конституції України в редакції Закону України від 02.06.2016 № 1401-VIII, в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Таким чином Конституцією України передбачено дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком і 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.

Поняття "виключні випадки" висвітлюється положеннями статті 23 Закону України «Про прокуратуру», яка регулює питання представництва прокуратурою інтересів держави.

Так, відповідно до положень вказаної норми Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08 квітня 99 року № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

У позовній заяві прокурор посилається на порушення у спірних правовідносинах положень Закону України «Про охорону дитинства» щодо пільгового забезпечення дітей харчуванням, оскільки рішення Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області від 27.09.2018 № 41, від 22.12.2018 № 214 та від 22.04.2019 № 22 порушує право на звільнення від плати за харчування дітей із сімей, у яких сукупний дохід на кожного члена сім`ї за попередній квартал не перевищував рівня забезпечення прожиткового мінімуму.

Проте, суд зазначає, що у спірних правовідносинах мова йде про захист прав конкретних осіб, а саме дітей Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області (прізвища яких зазначені у позовній заяві), але не про інтерес держави, як потребу у здійсненні загальнодержавних дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З наведеного убачається, що в даному випадку правом на звернення до суду для захисту прав дітей наділені батьки (чи особи, які їх замінюють), або прокурор в інтересах громадянина, але не прокурор в інтересах держави.

Аналогічний висновок викладено Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 04.02.2019р. у справі №812/464/18.

Відповідно до п. 7 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо відсутні підстави для звернення прокурора до суду в інтересах держави або для звернення до суду особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Таким чином, даний позов підлягає поверненню прокурору.

Пунктом 1 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, у тому числі: повернення заяви або скарги.

Отже, суд повертає позивачу сплачений ним судовий збір за подання даного адміністративного позову в сумі 1921,00 грн.

Також суд роз`яснює позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву Керівника Бериславської місцевої прокуратури Херсонської області в інтересах держави до Новобериславської сільської ради Бериславського району Херсонської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії разом з доданими документами повернути позивачу.

Повернути Прокуратурі Херсонської області сплачений судовий збір за подання даного адміністративного позову в сумі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн., відповідно до платіжного доручення №966 від 03.07.2019р.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя Пекний А.С.