Справа № 460/980/19
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

25 липня 2019 року м. Рівне №460/980/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі судді Щербакова В.В. за участю секретаря судового засідання Мидловець Л.О. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник ОСОБА_1 ,

відповідача: представник Тумак О.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом

ОСОБА_2
доГоловного управління Національної поліції в Рівненській області
про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В:

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позовом ОСОБА_2 (далі іменується - позивач) до Головного управління Національної поліції в Рівненській області (далі іменується - відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 24.07.2018 №794 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності";

визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 10.08.2018 за № 166 о/с про звільнення позивача із займаної посади за п.6 ч.1 ст.77 Закону України "Про національну поліцію";

поновити позивача на роботі на посаді старшого інспектора криміналіста слідчого відділення Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції Головного Управління Національної поліції в Рівненський області з 10.08.2018;

стягнути з Головного управління Національної поліції в Рівненській області на мою користь середній заробіток за час вимушеного прогулу з 24.07.2018 по день постановляння судового рішення, який на день подачі позову становить 302,16 грн./день ( 1 роб. дн.).

Ухвалою суду від 02.05.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 04.06.2019.

04.06.2019 судове засідання не відбулося, у зв`язку з чим ухвалою від 12.06.2019 підготовче засідання відкладене на 02.07.2019.

Ухвалою суду від 02.07.2019 підготовче провадження продовжено на тридцять днів, підготовче засідання відкладено на 25.07.2019.

Позивачем разом з позовною заявою подане клопотання про поновлення строку звернення до суду.

До початку засідання відповідачем подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду. В обґрунтування заяви зазначає, що позивач про оскаржуванні рішення дізнався 12.09.2018, що підтверджується його підписами на спірних наказах. Однак, з позовом він звернувся лише 18.04.2019, тобто з пропущенням строку встановленого статтею 122 КАС України для звернення до суду з адміністративним позовом.

Представник позивача проти залишення позову без розгляду заперечив. Вказав, що зі спірними наказами позивач ознайомився 12.04.2019 після їх отримання на адвокатський запит, а тому строк звернення до суду встановлений статтею 122 КАС України пропущений з поважних причин, у зв`язку з чим просив поновити строк звернення до суду.

Представник відповідача в судовому засіданні подане клопотання підтримала з наведених у ньому підстав, просила залишити позовну заяву без розгляду.

Заслухавши учасників справи, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду та клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд зазначає наступне.

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 24.07.2018 №794 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" прийнятого на підставі матеріалів проведеного службового розслідування, за порушення службової дисципліни, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22.02.2006 №3460-ІV, що виразилось у порушенні Правил дорожнього руху у вигляді відмови від обов`язкового проходженні медичного огляду на стан сп`яніння, керуючись статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію", наказано старшого інспектора-криміналіста слідчого відділення Рівненського РВП Рівненського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 звільнити зі служби в Національній поліції на підставі ч.1 ст.6 Закону України "Про Національну поліцію" (а.с.82-83).

Наказом Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 10.08.2018 №166 о/с "По особовому складу" відповідно до абзацу 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) частини 1 статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" старшого інспектора-криміналіста слідчого відділення Рівненського районного відділення поліції Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 звільнено у запас Збройних сил з постановкою на військовий облік з 10.08.2018. Підстава: наказ Головного управління Національної поліції в Рівненській області від 24.07.2018 №794 (а.с.74).

З матеріалів справи встановлено, що 10.08.2018 Головне управління Національної поліції в Рівненській області направлено ОСОБА_2 лист з повідомленням про його звільнення та з вимогою прибути до Управління кадрового забезпечення ГУНП в Рівненській області для ознайомлення зі змістом наказів ГУНП від 24.07.2018 №794 та від 10.08.2018 №166 о/с, отримання трудової книжки та проведення розрахунку (а.с.78, 79).

12.09.2018 ОСОБА_2 ознайомився з наказами від 24.07.2018 №794 та від 10.08.2018 №166 о/с, що підтверджується його підписами на вказаних наказах.

Крім того, відповідно до розписки від 12.09.2018 підписаної позивачем, він отримав трудову книжку, військовий квиток (приписне посвідчення), довідку до ВК. Зазначив, що із наказом про звільнення ознайомлений. З вимогами ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" ознайомився та про адміністративну відповідальність попереджений (а.с.80).

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини п`ятої статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Отже, встановлені судом обставини свідчать про те, що позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод та інтересів 12.09.2018 та мав можливість вжити своєчасних заходів щодо їх захисту в межах встановленого КАС України строку звернення до адміністративного суду, але не скористався такою за відсутності поважних причин.

Відтак, строк звернення до суду з вимогами про визнання протиправними та скасування наказів від 24.07.2018 №794 та від 10.08.2018 №166 о/с розпочався з вересня 2018 року і закінчився в жовтні 2018 року.

Однак, позивач звернувся до суду лише 18.04.2019, про що свідчить відбиток штемпеля органу поштового зв`язку на конверті в якому позовна заява надійшла до Рівненського окружного адміністративного суду, тобто з пропуском строку звернення до суду, встановлено частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Суд не приймає до уваги твердження позивача про те, що про прийняття оскаржуваних наказів йому стало відомо 12.04.2019, коли отримав їх копії на адвокатський запит, що з повними текстами наказів про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та про звільнення ознайомлений не був, довідку про середню заробітну плату надано не було, з висновками службового розслідування та наказом про його призначення ознайомлений не був, трудову книжку наручно не отримував, враховуючи наступне.

Як вже зазначалося судом з текстами оскаржуваними наказами позивач ознайомився 12.09.2018, того ж дня позивачем отримана і трудова книжка.

Згідно з частиною другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Закон України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" набрав чинності 18.10.2018.

Згідно з пунктом 9 Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 №901-VIII до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України (далі - Дисциплінарний статут), затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" №3460-ІV 22.02.2006.

Статтею 14 Закону України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" передбачено, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Наказом МВС України №230 від 12.03.2013 затверджено інструкцію про Порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, яка була чинна на момент проведення службового розслідування відносно позивача (далі - Інструкція).

Відповідно до пункту 2.6 розділу ІІ Інструкції, підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Згідно з пунктами 5.2, 5.3 та 5.4 розділу V Інструкції, початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення. Завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування. Якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Згідно з пунктом 6 розділу VI Інструкції, особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування має право отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять); відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України; оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені законодавством України.

Доказів того, що до відповідача подавався рапорт про ознайомлення з висновком службового розслідування позивачем не надано.

Надання при звільненні довідки про середньомісячну заробітну плату не передбачена чинним законодавством України.

Суд зазначає, що процесуальний закон пов`язує строк звернення до суду із тим, коли саме особі стало відомо про порушення його прав, свобод та інтересів. В даному випадку - 12.09.2018.

Відповідно до частини третьої статті 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Суд звертає увагу на те, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

Оскільки позивачем належними та допустимими доказами не доведено поважності пропущеного ним строку звернення до суду, тому суд не визнає причини пропуску строку поважними та не вбачає правових підстав для задоволення заяви про поновлення строку звернення до суду.

При цьому практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інші проти Великобританії, справа Девеер проти Бельгії).

Відповідно до пункту 8 частини першої статті 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини другої статті 183 КАС України визначено, що за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Таким чином, за результатами підготовчого засідання, суд дійшов висновку, що позов в даній справі підлягає залишенню без розгляду у зв`язку з пропущенням позивачем строку звернення до суду.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору, то підстави для його повернення відсутні.

Керуючись статтями183, 240, 241, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Рівненській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.

Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу суду складено 26 липня 2019 року

Суддя Щербаков В.В.