Справа № 640/12599/19
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2019 року м. Київ № 640/12599/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Клименчук Н.М., ознайомившись з позовною заявою і доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Головного управління ДФС у Київській області (далі - відповідач), у якій просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення відповідача від 25.02.2014 №, від 11.12.2014 №, від 18.06.2015 №.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Пунктом 4 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до пункту 8 частини 5 статті 160 в позовній заяві зазначається перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем не надано до позовної заяви копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень та заявлено клопотання про їх витребування у відповідача.

Однак, позивачем не вказано обставин, які перешкоджають йому в отриманні даних рішень самостійно, зокрема, не надано доказів того, що на звернення від 10.07.2019 до відповідача із вимогою надати копії відповідних рішень йому було відмовлено у їх наданні, а також не надано доказів неможливості отримання позивачем, як учасником ТОВ «Градострой», оскаржуваних рішень від даного товариства.

Крім того, у відповідності до пункту 3 частини 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначається ціна позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень.

Частинами 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Подана до суду позовна заява не містить інформацію про ціну позову та до неї не додано документ про сплату судового збору, в обґрунтування чого позивач посилався на те, що йому невідома сума грошового зобов`язання, визначена оскаржуваними рішеннями. Однак, як було зазначено вище, докази неможливості отримання/ознайомлення позивача із вказаними рішення до позову не додані.

Стосовно заявленого позивачем клопотання про відстрочення сплати судового збору, суд зазначає, що з його змісту слідує, що єдиною підставою для несплати судового збору є відсутність у позивача інформації про суму грошового зобов`язання, визначеного даними рішеннями. Однак, матеріали справи не містять доказів відмови відповідача у наданні позивачу копій оскаржуваних податкових повідомлень-рішень. У зв`язку із цим суд не вбачає підстав для задоволення даного клопотання.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який визначається законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду (частина перша статті 4).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» передбачено, що з 01.01.2019 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1921 гривні.

Таким чином, позивач повинен сплатити судовий збір за звернення до суду із позовними вимогами майнового характеру, яка має бути визначена із ціни позову.

Судовий збір підлягає сплаті на наступні реквізити:

Отримувач коштів - УК у Печерському р-ні м. Києва

Код отримувача (код ЄДРПОУ) - 38004897

Рахунок отримувача - 4021

Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача - 899998

Код класифікації доходів бюджету - 22030101

Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа).

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Згідно із частиною 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56, з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України платник має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення протягом 1095 днів з дня прийняття рішення контролюючого органу.

Позивач звернувся із позовом до суду про оскарження податкових повідомлень-рішень від 25.02.2014 №, від 11.12.2014 №, від 18.06.2015 № після спливу 1095 днів з моменту їх прийняття.

У позовній заяві позивач просить поновити строк звернення до суду, в обґрунтування чого посилається на те, що дізнався про оскаржувані рішення з відповіді відповідача від 11.06.2019 №70668/О/26-15-17-06-11 на адвокатський запит.

Однак, позивачем не наведено обґрунтування відсутності у нього можливості дізнатись про оскаржувані рішення до спливу строку звернення до суду, зокрема, враховуючи те, що позивач є єдиним учасником ТОВ «Градострой», він міг дізнатись про оскаржувані рішення відповідача в момент отримання цих рішень товариством. Доказів того, що ТОВ «Градострой» не отримувало податкові повідомлення-рішення від 25.02.2014 №, від 11.12.2014 №, від 18.06.2015 № до позовної заяви не додані.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Вказані судом недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

1) документу про сплату судового збору;

2) належним чином засвідченої копії оскаржуваних податкових повідомлень-рішень або доказів неможливості отримання позивачем копій даних рішень;

3) позовної заяви із зазначенням ціни позову;

4) примірника уточненої позовної заяви з додатками для відповідача;

5) заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Зазначені документи подати через канцелярію суду (або надіслати поштою) з посиланням на реквізити даної ухвали.

Керуючись положеннями статей 169, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

3. Відмовити у задоволенні клопотання про витребування доказів.

4. Встановити позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

5. Попередити позивача, що у разі, якщо недоліки, зазначені в ухвалі, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде залишена без розгляду на підставі частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху згідно з частиною 2 статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України набирає законної сили з моменту її підписання.

Згідно зі статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала не може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.

Суддя Н.М. Клименчук