Справа № 160/5340/19
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 липня 2019 року Справа № 160/5340/19
10 червня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Довгинцівського районного у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 , у якій просить зобов`язати Довгинцівський районний у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актових записів про народження:
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складено Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 01.11.2006 року за № 809;
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що складено Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 29.10.2014 року за № 975;
шляхом їх доповнення відомостями про національність батька дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - «німець».
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу від 18 жовтня 2017 року у справі № 211/4125/17 встановлено факт, що ОСОБА_5 , мати позивача, має національність «німкеня».
При отриманні позивачем паспорта громадянина України, в останньому національність не зазначена, проте, усе своє життя позивач виховувався матір`ю відповідно до німецьких традицій, дотримувався німецьких свят, традицій.
Позивач звернувся до Довгинцівському районному у місті Кривому Розі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про внесення змін до актових записів, проте, позивачу відмовлено у внесені змін до актових записів своїх дітей, з чим позивач не погодився та звернувся з даним позовом до суду. Позовні вимоги просив задоволити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року відкрито провадження у справі № 160/5340/19 в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судовому засіданні на 27 червня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 червня 2019 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - ОСОБА_2 .
Розгляд справи було відкладено на 18 липня 2019 року.
Позивач подав до суду клопотання про розгляд справи без його участі в письмовому провадженні.
Представник відповідача надав до суду клопотання про розгляд справи без його участі, за наявними в справі матеріалами.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача надала до суду клопотання про розгляд справи без її участі в письмовому провадженні.
Відповідно до ч.6 ст.12, ч.1, 2 ст.257, ч.1 ст. 260 Кодексу адміністративного судочинства України зазначена справа є справою незначної складності та розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження.
Згідно з ч.ч. 3, 4 ст.262 КАС України підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Перше судове засідання у справі проводиться не пізніше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 13 червня 2019 року відповідачу запропоновано у разі невизнання позову протягом 15 днів з моменту отримання ухвали суду надати відзив на позовну заяву, але відповідач правом на подання відзиву не скористався.
Суд, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Відповідно до свідоцтва про народження від 25 вересня 2018 року (актовий запис № 226) ОСОБА_1 у розділі батьки зазначено: батько - ОСОБА_6 та мати - ОСОБА_5 .
18 жовтня 2017 року Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу ухвалено рішення у справі № 211/4125/17 за заявою ОСОБА_5 , зацікавлені особи - Довгинцівський районний у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, ОСОБА_1 про встановлення факту, за результатами розгляду якої заяву ОСОБА_5 задоволено, а саме:
- встановлено юридичних факт , що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уроженка с. Кайманачиха Іртишського району Павлоградської області, Казахстан, за національністю є «німкеня»;
- зобов`язано Довгинцівський районний у місті Кривому Розі відділ державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актового запису про народження ОСОБА_1 № 226 від 15 березня 1982 року, вчиненого Довгинцівським відділом ЗАГСу м. Кривий Ріг вказавши в графі матір ОСОБА_5 національність «німкеня» замість «росіянка».
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрували шлюб 29.04.2006 року, актовий запис № 179 від 29.04.2006, про що видано свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Зазначене свідоцтво не містить графи «національність».
25.09.2018 року Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_3 ОСОБА_3 , актовий запис № 809 від 01.11.2006 року.
07.09.2017 року Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_4 ОСОБА_4 , актовий запис № 975 від 29.10.2014 року.
У зазначених свідоцтвах про народження у графі батько зазначено: ОСОБА_1 , у графі мати зазначено: ОСОБА_2 . Графи «національність» відсутні.
07 листопада 2018 року ОСОБА_1 звернувся з заявою про внесення змін до актових записів про народження № 809 від 01.11.2006 року, складеного Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, на ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_6 та внесення змін до актового запису про народження № 975 від 29.10.2014 року, складеного Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 щодо доповнення відомостей про національність батька «німець» до Довгинцівського районного у місті Кривому Розі відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, за результатами розгляду якого останнім зазначено про відсутність підстав для внесення змін до актових записів у зв`язку з тим, що внесення змін та доповнення національності проводилось на підставі Указу Президента від 31.12.1991, який втратив чинність згідно з Указом Президента від 27.01.1999, через що в актових записах про народження відсутня графа «національність» та відсутня можливість вести зміни, які просить позивач, через відділи державної реєстрації актів цивільного стану.
13 грудня 2018 року ОСОБА_1 звернувся до Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу з заявою про встановлення юридичного факту, проте, ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14 грудня 2018 року відмовлено у відкритті провадження у справі № 211/6245/18.
Не погодившись з рішенням, прийнятим Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Суд, оцінивши повідомлені сторонами обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі, з таких міркувань.
Відповідно до статті 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.
Статтями 269 Цивільного кодексу України встановлено, що особисті немайнові права належать кожній фізичній особі від народження або за законом. Особисті немайнові права фізичної особи не мають економічного змісту. Особисті немайнові права тісно пов`язані з фізичною особою. Фізична особа не може відмовитися від особистих немайнових прав, а також не може бути позбавлена цих прав. Особистими немайновими правами фізична особа володіє довічно.
Перелік особистих немайнових прав, які встановлені Конституцією України, Цивільного кодексу України та іншим законом, не є вичерпним.
Зміст особистого немайнового права становить можливість фізичної особи вільно, на власний розсуд визначати свою поведінку у сфері свого приватного життя.
Фізична особа здійснює особисті немайнові права самостійно.
Фізична особа має право вимагати від посадових і службових осіб вчинення відповідних дій, спрямованих на забезпечення здійснення нею особистих немайнових прав.
Згідно з ст. 273 Цивільного кодексу України органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування у межах своїх повноважень забезпечують здійснення фізичною особою особистих немайнових прав.
Відповідно до статті 275 Цивільного кодексу України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення.
Згідно з ст. 276 Цивільного кодексу України орган державної влади рішеннями, діями або бездіяльністю яких порушено особисте немайнове право фізичної особи, зобов`язані вчинити необхідні дії для його негайного поновлення. Якщо дії, необхідні для негайного поновлення порушеного особистого немайнового права фізичної особи, не вчиняються, суд може постановити рішення щодо поновлення порушеного права.
Право фізичної особи на індивідуальність є особистим немайновим правом особи, яке забезпечує її соціальне буття, та відповідно до статті 300 Цивільного кодексу України, включає право фізичної особи на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про національні меншини в Україні» від 25.06.1992 № 2494-XII (далі - Закон № 2494-XII) Україна гарантує громадянам республіки незалежно від їх національного походження рівні політичні, соціальні, економічні та культурні права і свободи, підтримує розвиток національної самосвідомості й самовиявлення. Усі громадяни України користуються захистом держави на рівних підставах. При забезпеченні прав осіб, які належать до національних меншин, держава виходить з того, що вони є невід`ємною частиною загальновизнаних прав людини.
Відповідно до статей 3, 4, 11 Закону № 2494-XII до національних меншин належать групи громадян України, які не є українцями за національністю, виявляють почуття національного самоусвідомлення та спільності між собою.
Відносини, які виникають з приводу реалізації громадянами України прав і свобод, пов`язаних з їх належністю до національних меншин, регулюються Конституцією України, цим Законом, прийнятими на їх підставі іншими законодавчими актами, а також міжнародними договорами України.
Громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність.
Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.
Відповідно до статті 2 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» від 01.07.2010 № 2398-VI (далі - Закон № 2398-VI ) актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов`язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб`єктом цивільних прав та обов`язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть.
Державна реєстрація актів цивільного стану у встановлених законом випадках є обов`язковою.
Компетенція органів державної реєстрації актів цивільного стану визначена статтею 6 Закону № 2398-VI. Так, відділи державної реєстрації актів цивільного стану проводять державну реєстрацію народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті, вносять зміни до актових записів цивільного стану, поновлюють та анулюють їх; формують Державний реєстр актів цивільного стану громадян, ведуть його, зберігають архівний фонд; здійснюють відповідно до законодавства інші повноваження.
Згідно з ст. 9 Закону № 2398-VI державна реєстрація актів цивільного стану проводиться з метою забезпечення реалізації прав фізичної особи та офіційного визнання і підтвердження державою фактів народження фізичної особи та її походження, шлюбу, розірвання шлюбу, зміни імені, смерті. Державна реєстрація актів цивільного стану проводиться шляхом складення актових записів цивільного стану.
Актовий запис цивільного стану - це документ органу державної реєстрації актів цивільного стану, який містить персональні відомості про особу та підтверджує факт проведення державної реєстрації акта цивільного стану.
Актовий запис цивільного стану є безспірним доказом фактів, реєстрація яких посвідчується, до спростування його в судовому порядку.
Для державної реєстрації актів цивільного стану подається паспорт громадянина України або паспортний документ іноземця заявника та документи, які підтверджують факти, що підлягають державній реєстрації.
Порядок внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян врегульований статтею 12 Закону №2398-VI. Внесення відомостей про народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу, зміну імені, смерть здійснюється відділами державної реєстрації актів цивільного стану шляхом складання актового запису цивільного стану в електронному вигляді у Державному реєстрі актів цивільного стану громадян та на паперових носіях.
Згідно з пунктом 1.1 Правил № 96/5 внесення змін до актових записів цивільного стану, які складено органами державної реєстрації актів цивільного стану України, проводиться районними, районними у містах, міськими (міст обласного значення), міськрайонними, міжрайонними відділами державної реєстрації актів цивільного стану головних територіальних управлінь юстиції у випадках, передбачених чинним законодавством.
У разі відмови у внесенні змін до актових записів цивільного стану у висновку відділу державної реєстрації актів цивільного стану вказуються причини відмови та зазначається про можливість оскарження його у судовому порядку.
Згідно з пунктом 1.7 Правил № 96/5 зміни до актового запису цивільного стану вносяться відділом державної реєстрації актів цивільного стану за місцем зберігання відповідного актового запису, за винятком випадків, встановлених у пункті 2.28 розділу II цих Правил.
Відповідно до пункту 2.13.2 Правил № 96/5 підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є постанова адміністративного суду.
Зміни, доповнення, виправлення вносяться в паперові носії актових записів цивільного стану та одночасно до Державного реєстру актів цивільного стану громадян (пункт 2.16 Правил № 96/5).
Пунктом 2.16.7 встановлено, що на підставі рішення суду про внесення змін, доповнень або виправлень в актові записи цивільного стану вносяться відповідні зміни, які зазначені в рішенні суду.
Спір у даній справі виник у зв`язку з відмовою Довгинцівського районного у місті Кривому Розі відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актових записів дітей позивача, шляхом їх доповнення графою «національність» на підставі поданої заяви.
Відділ реєстрації актів цивільного стану є державним органом - суб`єктом владних повноважень, уповноваженим здійснювати державну реєстрацію актів цивільного стану, яка має публічно-правову природу. Спір щодо відмови органу державної реєстрації актів цивільного стану внести зміни до актового запису цивільного стану за заявою особи є публічно-правовим, тому належить до адміністративної юрисдикції.
Зокрема, позивач просить внести зміни до актових записів про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , шляхом їх доповнення відомостями про національність батька дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , «німець».
В справі наявна нотаріально засвідчена заява матері, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , про надання згоди на встановлення національної приналежності дітей за національністю батька, ОСОБА_1 , та відсутності заперечень стосовно внесення відповідних змін до актових записів цивільного стану громадян щодо національності дітей: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Зі змісту вищенаведених норм чинного законодавства, позивач має право на збереження своєї та своїх дітей національної ідентичності, а Держава має виконувати позитивний обов`язок, направлений на забезпечення реалізації громадянами вказаного права у тій мірі, яка необхідна особі задля повної реалізації такого права.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку (ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України).
Згідно з частиною 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З системного аналізу матеріалів справи суд зробив висновок про обґрунтованість заявленого позову та наявність підстав для його задоволення у повному обсязі.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 768, 40 грн., що документально підтверджується квитанцією № 21101526 від 10 червня 2019 року.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 768,40 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 241-246, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Зобов`язати Довгинцівський районний у місті Кривому Розі відділі державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області внести зміни до актових записів про народження:
- ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що складено Довгинцівським районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 01.11.2006 року за № 809;
- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що складено Металургійним районним у місті Кривому Розі відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області 29.10.2014 року за № 975;
шляхом їх доповнення відомостями про національність батька дитини - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 - «німець».
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук