Справа № 2340/5048/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 2340/5048/18 Головуючий у І інстанції - Тимошенко В.П.
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.,

при секретарі: Андрієнко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, згідно з ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу Головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та особи, що не брала участі у справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 березня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, треті особи: Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради, ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернулась до Черкаського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни, треті особи: Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради, ОСОБА_2 , в якій просила: визнати протиправним та скасувати рішення Відповідача від 03.10.2017 року № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, Позивачем зазначено, що такий вид санкції або відповідальності суб`єктів містобудування, як скасування дії будівельного паспорта - не передбачено нормами Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 року № 208/94-ВР та Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекції України, затвердженого Указом Президента України від 09.07.2014 року № 294. Щодо виявлених порушень Позивач зазначила, що на підставі будівельного паспорту від 02.07.2013 року № 405-бп, Інспекцією ДАБК у Черкаській області зареєстровано повідомлення про початок будівельних робіт на реконструкцію житлового будинку по вул. І. Гонти, 10 в м. Черкаси від 11.09.2013 року № ЧК91, внаслідок чого у неї відповідно до статті 33 Закону № 3038-VI виникли законні підстави для виконання будівельних робіт. Таким чином, отримуючи документи для забудови земельної ділянки, Позивач не мав зауважень чи обтяжень, встановлених відповідачем чи законодавством України. Позивач зазначала, що оскаржуване рішення обґрунтоване тим, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп прийнято з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме п. 1.4. розділу І Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 року № 103, ч. 2 ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», але конкретного порушення в оскаржуваному рішенні не зазначено. Проте, відповідно до затвердженого рішенням Черкаської міської Ради від 04.12.2014 року № 2-513 Плану зонування території м. Черкаси, а саме п. 5.3.3. пояснювальної записки: дозволяється реконструкція та технічне переоснащення будівель і споруд, якщо це не призведе до невідповідностей Зонінгу.

Крім того зазначає, що будівельний паспорт виданий 02.08.2013 року, тобто до прийняття рішення Черкаської міської Ради від 04.12.2014 року № 2-513, яким затверджено План зонування території м. Черкаси.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 07 березня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. від 03.10.2017 року № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням Головний інспектор нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та особа, що не брала участі у справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати рішення суду першої інстанції та постановити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі Головний інспектор нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та особа, що не брала участі у справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України не погоджуються з рішенням суду першої інстанції, та посилаються на порушення судом першої інстанції норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Зокрема, зазначають, що станом на час видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки по пров. Котовського (вул. Івана Гонти), 10 в м. Черкаси , виданого начальником Управління планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради від 02.08.2013 року № 405-бп на реконструкцію житлового будинку з добудовою та надбудовою мансардного поверху, літньої кухні з розташуванням бані та добудовою вольєру і влаштуванням альтанки наміри забудови земельної ділянки не відповідали положенням генерального плану міста Черкаси, затвердженого Рішенням сесії Черкаської міської ради від 29.12.2011 року № 3-505, а саме: дана земельна ділянка та об`єкт будівництва (добудова до житлового будинку, літньої кухні з розташуванням бані та добудовою вольєру і влаштуванням альтанки) потрапляє в зону зелених насаджень, чим порушено вимоги п. 1.4 розділу І Порядку № 103, ч. 2 ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Позивачем та Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради подано відзиви на апеляційну скаргу, в яких просять відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін з посиланням на те, що оскаржуване судове рішення відповідає нормам чинного законодавства.

ОСОБА_2 подано пояснення (заперечення) на відзив Позивача, в якому Третя особа просить скасувати рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 березня 2019 року та постановити нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки учасники справи у судове засідання не з`явились.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, що Позивачу на праві особистої приватної власності належить житловий будинок № 10 по вул. І. Гонти в м. Черкаси , який розташований на земельній ділянці площею 1000 кв.м., цільове призначення земельної ділянки - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд.

Вказана земельна ділянка належить позивачу на підставі державного акту про право власності на земельну ділянку від 28.03.2005 року, серія НОМЕР_1 , цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Рішенням Черкаської міської ради від 11.03.2011 року № 296 ОСОБА_1 надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки під реконструкцію житлового будинку. Містобудівні умови і обмеження надані відповідно до генерального плану м. Черкаси, затвердженого Постановою Ради Міністрів Української РСР від 29.03.1984 №144 та згідно з його коригуванням, яке здійснюється інститутом «Діпромісто».

02 серпня 2013 року Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради ОСОБА_1 видано будівельний паспорт забудови земельної ділянки №405-бп.

04 грудня 2014 року рішенням Черкаської міської Ради № 2-513 затверджено План зонування території м. Черкаси.

22 вересня 2017 року уповноваженими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області відповідно до наказу Державної архітектурно - будівельної інспекції України від 22.09.2017 №1480 та від 08.11.2017 №1693 та направлення від 09.11.2017 №49/1 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради.

За результатами перевірки складено акт від 22 листопада 2017 року (а.с.15-20).

03 жовтня 2017 року на підставі позапланової перевірки головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко І.С. прийнято рішення № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп. В даному рішенні зазначено, що будівельний паспорт № НОМЕР_2 виданий з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме п. 1.4 розділу І Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, який затверджений наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 № 103, ч. 2 ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що рішенням Черкаської міської ради від 11.03.2011 року № 296 ОСОБА_1 надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки під реконструкцію житлового будинку. Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що рішення Відповідача від 03.10.2017 року № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп є протиправним та підлягає скасуванню.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції та вважає його обґрунтованим з огляду на таке.

Статтею 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За приписами ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади з питань будівництва, містобудування та архітектури, іншими спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил .

При цьому, механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначений Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду №698, яким також передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду в областях шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок (п. 2 Порядку № 698).

Відповідно до п. 3 цього Порядку основними завданнями нагляду є: 1) виявлення, припинення та запобігання порушенню уповноваженими органами містобудування та архітектури, визначеними відповідно до статті 13 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», органами державного архітектурно-будівельного контролю, визначеними відповідно до статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності; 2) скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, зокрема щодо документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування або анулювання зазначених документів; 3) притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності відповідно до закону.

Пунктами 4, 5 Порядку № 698 передбачено, що з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень об`єктів нагляду та об`єктів будівництва, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

За приписами п. 14 Порядку № 698, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції.

Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Згідно з п. 15 Порядку № 698, підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання об`єктом нагляду письмової заяви про проведення перевірки щодо нього;

2) перевірка виконання об`єктом нагляду припису головного інспектора будівельного нагляду;

3) обгрунтоване звернення фізичної чи юридичної особи про порушення їх прав, визначених законодавством, об`єктом нагляду під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності;

4) письмова вимога правоохоронних органів про проведення перевірки;

5) виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 16 Порядку № 698, позапланова перевірка проводиться на підставі наказу Держархбудінспекції та направлення на проведення перевірки за формою згідно з додатком 1.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення; 5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об`єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося; 6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Пунктом 23 Порядку № 698 визначено, що за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно з п. 29 Порядку № 698, у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном.

У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

Відповідно до п. 35 Порядку № 698, головний інспектор будівельного нагляду розглядає справи про правопорушення відповідно до вимог закону та за результатами їх розгляду виносить постанови за формою, встановленою Мінрегіоном.

Згідно п. 32 Порядку № 698, якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що перевірка Управління планування та архітектури Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради (далі - Управління) була проведена згідно наказу Держархбудінспекції № 1281 від 15.08.2017 року на підставі перевірки виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 13 від 15.08.2017 року.

За результатом перевірки посадовими особами було складено акт від 27.09.2018 року, примірник якого 27.09.2018 року надано для ознайомлення та вручено начальнику Управління, про що свідчить його особистий підпис.

У відповідності до п. 32 Порядку № 698 Відповідачем прийнято рішення про скасування дії рішення об`єкта нагляду, що порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 03.10.2017 року № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп.

Так, за приписами статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Видача будівельного паспорта відбувається відповідно до спеціально затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства № 103 від 05.07.2011 року Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - Порядок № 103).

Зі змісту пункту 1.1 Порядку № 103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

За приписами пункту 1.2 Порядку № 103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пункту 1.4. Порядку № 103 розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Згідно з ч. 10 ст. 17 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» генеральні плани населених пунктів та зміни до них розглядаються і затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами на чергових сесіях протягом трьох місяців з дня їх подання.

Відповідно до п. 4.11 Порядку розроблення містобудівної документації, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 16.11.2011 року № 290, генеральні плани населених пунктів, плани зонування території та зміни до них затверджуються відповідними сільськими, селищними, міськими радами.

За приписами п. 2 Порядку проведення експертизи містобудівної документації, затвердженого постановою КМУ від 25.05.2011 року № 548 (далі - Порядок № 548), експертизі підлягають генеральні плани міст - після проведення громадських слухань їх проектів. Зміни до зазначених видів містобудівної документації підлягають експертизі згідно з цим Порядком.

Згідно з п. 5 Порядку № 548, під час проведення експертизи визначається відповідність змісту містобудівної документації законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань планування і забудови територій, а також вимогам завдань з розроблення містобудівної документації.

Пунктом 13 Порядку № 548 визначено, що проект містобудівної документації може бути затверджений замовником за умови відсутності у ньому помилок та невідповідностей законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, рішенням органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування з питань планування і забудови територій.

У апеляційній скарзі головний інспектор нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірина Сергіївна та особа, що не брала участі у справі Державнаї архітектурно-будівельної інспекція України посилаються на те, що видача будівельного паспорта забудови земельної ділянки по пров. Котовського (вул. Івана Гонти), 10 в м. Черкаси , виданого начальником Управління планування та архітектури департаменту архітектури, містобудування та інспектування Черкаської міської ради від 02.08.2013 року № 405-бп на реконструкцію житлового будинку з добудовою та надбудовою мансардного поверху, літньої кухні з розташуванням бані та добудовою вольєру і влаштуванням альтанки наміри забудови земельної ділянки не відповідали положенням генерального плану міста Черкаси, затвердженого Рішенням сесії Черкаської міської ради від 29.12.2011 року № 3-505, а саме: дана земельна ділянка та об`єкт будівництва (добудова до житлового будинку, літньої кухні з розташуванням бані та добудовою вольєру і влаштуванням альтанки) потрапляє в зону зелених насаджень, чим порушено вимоги п. 1.4 розділу І Порядку № 103 та ч. 2 ст. 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Разом з цим, суд першої інстанції правильно встановив, що дію будівельного паспорта було скасовано у зв`язку з встановленням його видачі з порушенням плану зонування території, оскільки земельна ділянка, на якій розміщено будинок, що підлягав реконструкції, знаходиться в зоні озеленених територій загального користування, що підтверджується листами Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради, Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області.

Відповідно до листа Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 22.05.2017 року № 2886-2 реконструкція та технічне переоснащення будівель і споруд в цій зоні можлива якщо це не приведе до збільшення невідповідностей генеральному плану.

Запроектована реконструкція житлового будинку з добудовою розміщена в межах продовження контуру існуючих стін і не змінює відстані від будинку до меж земельної ділянки та існуючого будинку на сусідній земельній ділянці. Господарські будівлі розташовуються в існуючих будівлях що реконструюються, або є тимчасовими і не мають фундамента.

Зважаючи на зазначене існуючі відстані між будівлями не змінилися, протипожежний стан сусідніх будівель не погіршився невідповідність містобудівній документації не збільшилася.

Також, згідно з рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 року № 2-513 Плану зонування території м. Черкаси, а саме п. 5.3.3. пояснювальної записки дозволяється реконструкція та технічне переоснащення будівель і споруд, якщо це не призведе до невідповідностей Зонінгу.

Відповідно до державного акта про право власності на земельну ділянку від 28.03.2005 року, серія НОМЕР_1 , цільове призначення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Щодо обмежень, передбачених будівельним паспортом, зазначено таке: висота будівлі згідно з перед проектними пропозиціями - до 8,0 м., допустимі відстані від меж та існуючих об`єктів - відповідно до ДБН В. 1.1.-7-2002, п. 3.25, дод. 3.1 ДБН 360-92**, відстань від будинку до «Червоної лінії» по провулку Котовського зберігається існуюча, таким чином видаючи БП № 405-бп від 02.07.2013 року «Реконструкція житлового будинку з добудовою та надбудовою мансардного поверху, літньої кухні з розташуванням бані та добудовою вольєру і влаштуванням альтанки» по провулку Котовського (І . Гонти), 10 , Департамент архітектури та містобудування Черкаської міської ради діяв в межах, на підставі та у спосіб передбачений законодавством.

Крім того, видача будівельного паспорту здійснювалася 02.08.2013 року, тобто до прийняття рішення Черкаської міської Ради від 04.12.2014 року № 2-513 яким затверджено План зонування території м. Черкаси.

Тобто, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що при розробці плану зонування м. Черкаси, були відомі відомості з земельного кадастру щодо цільового призначення спірної земельної ділянки та те, що вона є у приватній власності.

Тому, зазначена земельна ділянка не могла бути віднесена до зони Р-3 - рекреаційна зона озеленених територій загального користування.

Рішенням Черкаської міської ради від 11.03.2011 року № 296 ОСОБА_1 надано містобудівні умови і обмеження забудови земельної ділянки під реконструкцію житлового будинку.

Рішенням Конституційного Суду України № 7-рп Конституційний Суд України визначив, що в Конституції України закріплено принцип, за яким права і свободи людини га їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність (стаття 3).

Таким чином, органи місцевого самоврядування не можуть скасовувати свої попередні рішення, вносити до них зміни, якщо відповідно до приписів цих рішень виникли правовідносини, пов`язані з реалізацією певних суб`єктивних прав та охоронюваних законом інтересів, і суб`єкти цих правовідносин заперечують проти їх зміни чи припинення.

Це є "гарантією стабільності суспільних відносин" між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене прийняттям більш пізнього рішення, що узгоджується з правовою позицією, викладеною в абзаці другому пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року N 1-зп у справі щодо несумісності депутатського мандата.

Частиною 1 статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що рішення Відповідача від 03.10.2017 року № 1220 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.08.2013 року № 405-бп є протиправним та підлягає скасуванню, а тому позов підлягає до задоволення в повному обсязі, з чим погоджується колегія суддів.

При цьому, згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи Головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та особи, що не брала участі у справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування не вбачається, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного інспектора нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Черкаській області Ільченко Ірини Сергіївни та особи, що не брала участі у справі Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 07 березня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький

Повний текст складено 25.07.2019 року.