Справа № 160/3762/19
Суддя: Коренев Андрій Олексійович
Дата ухвалення: 2019-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 липня 2019 року Справа № 160/3762/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРО ОІЛ ГРУП" до Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області про визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення, -
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24 квітня 2019 року залишено без руху, та встановлено десятиденний строк для усунення недоліків, визначених даною ухвалою.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у судове засідання на 18 червня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18 червня 2019 року відкладено розгляд справи на 08 липня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 липня 2019 року відкладено розгляд справи на 23 липня 2019 року.
23 липня 2019 року представником позивача до суду подане клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.
23 липня 2019 року справу знято з розгляду у зв`язку з перебуванням судді Коренева А.О. у відрядженні. Справу призначено до розгляду на 29 липня 2019 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 липня 2019 року закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Вивчивши та дослідивши наявні матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Відповідно до висновків, зазначених в акті, дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ «ДНІПРО ОІЛ ГРУП».
Не погодившись із вказаним податковим повідомлення рішення, позивач звернувся до суду з позовом.
Вирішуючи спір по суті, суд, беручи до уваги наведене вище, виходить з наступного.
Відповідно до п.75.1 ст. 75 ПК України (в редакції, чинній на виникнення спірних відносин), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові, виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно з пп. 75.1.1. п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на виникнення спірних відносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
З огляду на зазначене,в розумінні пп. 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 ПК України, в редакції,що діяла на момент виникнення оспорюваних відносин, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення податковим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податків, достатніми є дані Єдиного державного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
На користь такого висновку свідчить, також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 01.01.2017 року підпункту 75.1.1 п.75.1 ст.7 ПК України абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Пункт 86.2 статті 86 ПК України визначає, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42цього Кодексу.
Відповідно до п.86.8. ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Так, згідно з 201.10 статті 201 Кодексу визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну фінансову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Абзацом 14 пункту 201.10 статті 201 Кодексу встановлено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарно місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно з п.120-1.1 ст. 120-1 ПК України Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.
Позивачем не оспорюється сам факт порушення строків реєстрації податкових накладних, але зазначає, про порушення відповідачем встановленого ПК України 30-ти денного строку для проведення камеральної перевірки.
Отже, порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є податковим правопорушенням, за яке законом передбачена фінансова відповідальність к вигляді штрафних (фінансових) санкцій.
1)п/н № 181 від 05.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 05.10.2017 на суму 5600.00, штраф 560.00 грн. , подана з порушенням граничних строків на 5 днів;
2)п/н № 224 від 06.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 3591.10, штраф 359.11 грн, подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
4)п/н № 235 від 08.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 7520.08, штраф 752.01 грн, подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
5)п/н № 236 від 08.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 6615.75, штраф 661.58 грн, подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
7)п/н № 238 від 08.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 6329.96, штраф 633.00 грн. подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
8)п/н № 268 від 11.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 09.10.2017 на суму 5914.85, штраф 591.49 грн, подана з порушенням граничних строків на 9 днів;
9)п/н № 174 від 14.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 04.10.2017 на суму 6666.67, штраф 666.67 грн, подана з порушенням граничних строків на 4 дні;
10)п/н № 222 від 15.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 3750.00, штраф 375 грн, подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
11)п/н № 223 від 15.09.2017 року, граничний строк подання 30.09.2017, подано 06.10.2017 на суму 2002.00, штраф 200.02 грн, подана з порушенням граничних строків на 6 днів;
Загальна сума поданих податкових накладних 3 029 123.65 грн, зальна сума штрафу 312 615.99 грн.
Отже, зазначені вище податкові накладні подані з порушенням терміну реєстрації на 5-19 календарних дня.
Щодо доводів позивача про проведення контролюючим органом камеральної перевірки з порушенням строку, передбаченого пунктом 200.10 статті 200 ПК України, суд зазначає наступне.
Порядок проведення камеральної перевірки визначено статтею 76 ПК України, пунктом 76.3 якої встановлено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Водночас, згідно з положеннями пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 120.2 цієї статті, має прав провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платниками податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її вважається вільним від такого грошового зобов`язання ( в тому числі від нарахованої пені), а спір такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
Також, з приводу посилання позивача на п.200.10 ст.200 ПК України відповідно до якого, протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних, суд зазначає наступне.
Так, згідно з вказаною правовою нормою, 30-денний строк для проведення камеральної перевірки стосується лише перевірки даних податкової декларації.
В даному випадку згідно з актом перевірки проведено перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, а не перевірку заявлених у податкових деклараціях даних, тому посилання на порушення п. 200.10 ст.200 ПК України є необґрунтованим.
Вказане вище підтверджується правовою позицією Верховного суду, викладеною у постанові від 30 січня 2018 року у справі №820/3055/17.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 1 ст. 73 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Під час перевірки правомірності оскаржуваних рішень суд керується критеріями закріпленими у ст. 2 КАС України, які повною мірою відображають принципи адміністративної процедури.
З урахуванням положень ст. 139 КАС України підстав для відшкодування позивачу витрат зі сплати судового збору немає.
Керуючись ст.ст. 72, 77, 90, 139, 242, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев