Справа № 540/1507/19
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2019-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 липня 2019 р. м. ХерсонСправа № 540/1507/19

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Приватного підприємства "Фаворит-III" до Головного управління Держпраці у Херсонській області про визнання протиправними та скасування індивідуальних актів,

встановив:

Приватне підприємство "Фаворит-III" (далі-позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпраці у Херсонській області (далі-відповідач), в якому просить:

1. Визнати протиправним та скасувати наказ Головного Управління Держпраці у Херсонській області від 22.03.2019 №371 про проведення інспекційного відвідування.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019 №ХС3891/1194/1523/АВ/ІП-ФС про накладення уповноваженою посадовою особою штрафу на 1111 «Фаворит-ІІІ» в сумі 4 173, 00 грн.

3. Визнати протиправною та скасувати постанову першого заступника начальника Головного управління Держпраці у Херсонській області від 16.04.2019 ЖХС3891/1194/1523/АВ/ТД-ФС про накладення уповноваженою посадовою особою штрафу на ПП «Фаворит-ІІІ» в сумі 500 760, 00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява не відповідає вимогам ч. 3 ст. 161 КАС України, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Положенням ч. 2 ст. 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем адміністративного позову немайнового характеру судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень або юридичною особою адміністративного позову майнового характеру судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів убачається, що позивачем заявлені 1 вимогу немайнового характеру (визнання протиправним та скасування наказу про проведення інспекційного відвідування) та 2 вимоги майнового характеру (визнання протиправними та скасування постанов на суму 4173,00 грн. та 500760,00 грн.).

Позовні вимоги про визнання протиправними та скасування постанов на суму 4173,00 грн. та 500760,00 грн. є майновими вимогами з огляду на наступне.

У рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Сук проти України" (Заява N 10972/05 §22) суд зазначає, що "…поняття "майно" в першій частині статті 1 Першого протоколу має автономне значення, яке не обмежується правом власності на фізичні речі та є незалежним від формальної класифікації в національному законодавстві. Певні інші права та інтереси, що складають активи, наприклад, борги, можуть також вважатися "майновими правами" і, відповідно, "майном" у розумінні цього положення. Питання, що має бути розглянуто, полягає у тому, чи надавали заявнику обставини справи, розглянуті в цілому, право на інтерес, який по суті захищається статтею 1 Першого протоколу."

В рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Броньовський проти Польщі" (Заява N 31443/96 §129) суд окремо пояснив, що "…так само як права на матеріальні предмети, деякі інші права та інтереси, що являють собою майно (фонди), також можуть вважатися "майновими правами" і майном (possessions) для цілей цього положення".

Згідно Рішення Європейського суду з прав людини від 14 жовтня 2010 року у справі "Щокін проти України" збільшення податковим органом зобов`язань особи з податку є втручанням до його майнових прав.

З наведеного вбачається, що за практикою Європейського суду з прав людини вимога про визнання протиправним рішення суб`єкта владних повноважень, яке впливає на склад майна позивача, у тому числі шляхом безпідставного стягнення податків, зборів, штрафних санкцій тощо, є майновою.

Практика Європейського суду з прав людини є обов`язковою для застосування в Україні, яка статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини " визнана джерелом права.

Таким чином, звернення до суду з вимогою про скасування постанов відповідача - суб`єкта владних повноважень про накладення штрафу, безпосереднім наслідком якого є зміна складу майна позивача, є майновою. При цьому спірною є сума 504933,00 грн. (4173,00+500760,00), з якої має вираховуватись розмір судового збору.

Отже, звертаючись до суду з даним позовом позивач вважає, що його права порушені наказом про проведення інспекційного відвідування та постановами на загальну суму 504933,00 грн.

Позивачем додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 7684,00 грн., тобто судовий збір сплачено за 4 вимоги немайнового характеру, що убачається зі змісту позовної заяви.

Враховуючи, що ухвалою суду від 26.07.2019р. відмовлено у відкритті провадження в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування акту інспекційного відвідування, за яку позивачем сплачено судовий збір в сумі 1921,00 грн. та приймаючи до уваги, що судом не повернута вказана сума судового збору позивачу, суд зараховує судовий збір в сумі 1921,00 грн. до суми судового збору в межах даних позовних вимог.

Відтак, позивач, заявивши одну позовну вимогу немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру, має додати до позову документ про сплату судового збору в сумі 9495 грн. (1921,00+(504933х1,5%)), або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Натомість, позивачем додано до позовної заяви квитанцію про сплату судового збору в сумі 7684,00 грн.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір в сумі 1811,00 грн. (9495,00-7684,00).

Крім того, частинами 1, 4 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В порушення вказаної норми позивачем не надано копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

При цьому слід звернути увагу, що згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Враховуючи вищевикладене позовна заява відповідно до ст.169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме: для надання до суду документ про сплату судового збору в сумі 1811,00 грн., а також засвідчені належним чином копії доданих до позовної заяви документів для відповідача.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення даної ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/1507/19 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання.

Суддя Пекний А.С.