Справа № 500/498/19
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 липня 2019 рокуЛьвів№ 857/6399/19

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Багрія В.М., Гінди О.М.

за участі секретаря судового засідання Ваврик Х.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року (суддя - Мандзій О.П., м. Тернопіль, повний текст судового рішення складено 22 травня 2019 року) у справі за адміністративним позовом Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування рішення,-

ВСТАНОВИЛА:

Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради 21.02.2019 звернулось до суду з позовом до Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача - ОСОБА_1 , у якому просило: визнати протиправним та скасувати рішення від 07.02.2019 №4 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки №547 від 02.07.2018 на «Реконструкцію індивідуального житлового будинку» по АДРЕСА_1 . В обґрунтування позовних вимог покликається на порушення відповідачем процедури прийняття оскаржуваного рішення з огляду на ту обставину, що «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 (далі - Порядок №698) не передбачено можливості одночасного винесення припису про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення про зупинення дії будівельного паспорта. Також вказує, що відповідно до положень «Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки», затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.02.2013 №66; далі - Порядок видачі паспорта забудови земельної ділянки) уповноважені органи містобудування та архітектури, а також інші суб`єкти містобудування не наділені повноваженнями щодо скасування (анулювання) будівельного паспорта, внесення змін та видачі нового будівельного паспорта замовнику з будь-яких підстав. Позивач наголошує, що свої повноваження в частині видачі будівельного паспорта віл 02.07.2018 №547 здійснював правомірно, з дотриманням процедури видачі та форми будівельного паспорта, визначенні Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки на підставі повно і всебічно досліджених документів.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року у справі №500/498/19 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги покликається на обставини, викладені в позовній заяві, яким суд першої інстанції не надав належної правової оцінки.

Відповідач та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору правом подання письмового відзиву на апеляційну скаргу не скористались.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін та третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що 19.06.2018 ОСОБА_1 звернувся до Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради із заявою на видачу будівельного паспорта, до якої додав: ескізні наміри забудови, документи на земельну ділянку, а саме державний акт на право власності на земельну ділянку НОМЕР_1 з додатком, відомості про реєстрацію права власності на нерухоме майно, договір дарування від 12.08.2006, ухвалу апеляційного суду Тернопільської області від 07.03.2012 у справі №2-427/11, технічний паспорт станом на 01.03.2007, висновок будівельно-технічної експертизи від 01.11.2011 № 970.

Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради 02.07.2019 видало ОСОБА_1 видано будівельний паспорт № 547 на «Реконструкцію індивідуального житлового будинку» по АДРЕСА_1 .

На адресу Управління ДАБІ у Тернопільській області 20.09.2018 надійшла заява ОСОБА_2 про проведення позапланової перевірки законності видачі будівельного паспорта ОСОБА_1 для здійснення реконструкції та будівництва житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 .

Управлінням ДАБІ у Тернопільській області проведено документальну перевірку Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, в ході якої виявлені відомості про ознаки вчинення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме відсутня засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову. За результатами документальної перевірки складено довідку від 22.10.2018 з пропозицією призначити позапланову перевірку Управління щодо законності надання ОСОБА_1 будівельного паспорта від 02.07.2018 №547.

На підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 24.10.2018 №1338 «Про проведення позапланової перевірки», направлення на проведення позапланової перевірки, довідки про результати документальної перевірки від 22.10.2018, Управлінням ДАБІ у Тернопільській області у період з 05.11.2018 по 23.11.2018 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, за результатами якої складено акт від 23.11.2018. Проведеною перевіркою встановлено, що Управлінням містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської радивидано будівельний паспорт від 02.07.2018 №547 з порушенням пункту 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а саме за відсутності засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки та житлового будинку, відповідно до додатку до державного акта на право власності на земельну ділянку НОМЕР_3 , співвласниками земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 являються ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , відповідно до витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно від 26.02.2007 №13696429 житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 , знаходиться у приватній спільній частковій власності (частка 29/100 ОСОБА_1 ).

З метою усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності Управлінням ДАБІ у Тернопільській області 23.11.2018 винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №С-23.11/1, яким зобов`язано в термін до 28.12.2018 привести виданий будівельний паспорт від 02.07.2018 № 547 до вимог пункту 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Цього ж дня, прийнято рішення № 169 про зупинення дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки № 547 віл 02.07.2018 на «Реконструкцію індивідуального житлового будинку» по АДРЕСА_1 .

Надалі, відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 03.01.2019 року №8, на підставі припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.11.2018 №С-23.11/1, та направлення на проведення позапланової перевірки від 15.01.2019 №15.01/1, Управлінням ДАБІ у Тернопільській області у період з 18.01.2019 по 07.02.2019 року проведено позапланову перевірку Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, результати якої викладені в акті перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.02.2019. Перевіркою встановлено, що станом на 07.02.2019 не виконано вимоги припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.11.2018 №С-23.11/1.

Управлінням ДАБІ у Тернопільській області року 07.02.2019 винесено спірне рішення №4 про скасування дії будівельного паспорта забудови земельної ділянки №547 віл 02.07.2018 на «Реконструкцію індивідуального житлового будинку» по АДРЕСА_1 .

Вважаючи рішення відповідача протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Рішення суду першої інстанції мотивоване безпідставністю позовних вимог.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, вважає їх правильними та такими, що відповідають нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи, з огляду на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 27 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки. Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника. Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103 затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Відповідно до пункту 2.1 цього Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг.

Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відповідно до частини 1 статті 358 Цивільного кодексу України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою.

За змістом статті 364 Цивільного кодексу України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Із системного аналізу наведених законодавчих слідує, що у тому випадку, коли житловий будинок та земельна ділянка перебувають у спільній власності декількох осіб обов`язковою умовою для видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки є подання засвідченої в установленому порядку згоди співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Аналогічний висновок зроблений у рішенні Тернопільського окружного адміністративного суду від 06 грудня 2018 року у справі №1940/1891/18, яке набрало законної сили за наслідками апеляційного перегляду у відповідності до постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 08 квітня 2019 року, які відповідно до вимог частини 4 статті 78 КАС України враховуються при вирішенні розглядуваної справи.

Суди у справі №1940/1891/18 встановили, зокрема, що всупереч вимогам пункту 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки третьою особою ОСОБА_1 разом із пакетом документів, поданих для отримання будівельного паспорта, не було надано засвідчену у встановленому порядку згоду співвласників земельної ділянки (житлового будинку), а тому будівельний паспорт від 02.07.2018 № 547 видано з порушенням встановленого законодавством України порядку видачі і такий підлягає скасуванню. За результатами розгляду справи №1940/1891/18, зокрема, скасовано будівельний паспорт від 02.07.2018 №547, виданий ОСОБА_1 на реконструкцію індивідуального житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 .

Отже, наведені вище законодавчі норми та встановлені судом обставини дають підстави для висновку, що твердження позивача та третьої особи про правомірність видачі будівельного паспорта від 02.07.2018 №547 є помилковими та такими, що спростовуються зазначеними судовими рішеннями.

В своє чергу, відповідно до частини 1 статті 41-1 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина 2 статті 41-1 Закону №3038-VI).

Відповідно до частини 3 статті 41-1 Закону № 3038-VIз метою здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду головні інспектори будівельного нагляду: 1) перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду; 2) витребовують від органів державної влади, фізичних та юридичних осіб документи і матеріали щодо предмета нагляду, одержують інформацію з автоматизованих інформаційних і довідкових систем, реєстрів та баз даних, створених органами державної влади; 3) мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів, приміщень, документів та матеріалів, необхідних для здійснення нагляду; 4) вимагають від органів державного архітектурно-будівельного контролю проведення перевірок у разі наявності ознак порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; 5) залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Пунктами 1, 6 частини 4 статті 41-1 Закону №3038-VI визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право, зокрема, видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; скасовувати чи зупиняти дію рішень, прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених цим Законом повноважень, які порушують вимоги містобудівного законодавства, з одночасним складанням протоколу відповідно до Кодексу України про адміністративні правопорушення та подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. За невиконання письмових вимог головних інспекторів будівельного нагляду посадові особи об`єктів нагляду несуть відповідальність відповідно до закону.

Підсумовуючи вищенаведені приписи чинного законодавства, колегія суддів підсумовує, що видача будівельного паспорта є одним із рішень, що приймаються об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом повноважень та дію якого може бути скасовано суб`єктом нагляду у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також колегія суддів враховує висновки Верхового Суду, викладені у постанові від 18 жовтня 2018 року у справі №813/2243/17, щодо можливості оскарження об`єктом нагляду рішень, прийнятих суб`єктом державного архітектурно-будівельного нагляду, а також щодо публічно-правового характеру правовідносин, що виникають між ними.

Щодо процедури проведення Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області позапланової перевірки Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради, колегія суддів враховує наступне.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду встановлено Порядком №698.

Відповідно до пункту 2 Порядку №698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Пунктом 5 цього ж Порядку визначено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право: 1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону; 3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності; 4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення; 5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об`єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося;6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до пункту 21 Порядку №698 документальною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться на підставі та з метою встановлення своєчасності, достовірності, повноти даних та відповідності вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності документів і матеріалів об`єктів нагляду, складених під час виконання ними своїх повноважень. Документальна перевірка проводиться без виїзду на об`єкт нагляду.

Зі змісту пункту 22 слідує, що за результатами камеральної та документальної перевірки в разі наявності відомостей про ознаки вчинення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складається довідка за формою згідно з додатком 3, на підставі якої протягом п`яти робочих днів з дня її складення керівником Держархбудінспекції приймається рішення про проведення позапланової перевірки.

Згідно із пунктом 14 Порядку №698 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена квартальним планом роботи Держархбудінспекції. Позапланова перевірка проводиться з виїздом на об`єкт нагляду.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення за результатами камеральної чи документальної перевірки відомостей про порушення об`єктом нагляду вимог законодавства під час виконання ним повноважень у сфері містобудівної діяльності (підпункт 5 пункту 15 Порядку №698).

За результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4 (пункт 23 Порядку №698).

Відповідно до пункту 29 Порядку №698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

При цьому, згідно пункту 32 Порядку №698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень. Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Також, відповідно до пункту 31 Порядку №698 головний інспектор будівельного нагляду перевіряє виконання об`єктом нагляду припису шляхом проведення позапланової перевірки.

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про наявність у відповідача встановлених законом повноважень на скасування чи зупинення дії рішень, прийнятих з порушенням вимог містобудівного законодавства об`єктами нагляду, про що приймається відповідне рішення. Між тим, за загальним правилом у разі можливості усунення порушень вимог законодавства видається припис про виявлених порушень, а рішення об`єкта нагляду, яке порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, зупиняється. При цьому, жодних обмежень щодо можливості одночасного видання суб`єктом нагляду припису про усунення виявлених порушень та про зупинення дії рішення об`єкту нагляду, що порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, чинним законодавством не встановлено. Відтак, безпідставними є доводи апелянта в цій частині.

Безпідставними є також твердження скаржника про неможливість прийняття суб`єктом нагляду рішення про зупинення дії та про скасування дії щодо одного рішення об`єкту нагляду, що порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, оскільки такі спростовуються приписами Порядку №698. Положеннями цього Порядку передбачено право суб`єкта нагляду зупинити дію рішення об`єкта нагляду, що порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності для надання об`єкту нагляду можливості вжити заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення. Пунктами 32, 33 Порядку №698 передбачено право головного інспектора будівельного нагляду на відновлення дії зупиненого рішення протягом п`яти робочих днів з дня надходження від об`єкта нагляду інформації про усунення виявлених порушень. Натомість, якщо вимоги суб`єкта нагляду не виконано, у останнього є право скасувати дію рішення об`єкта нагляду, що порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Покликання апелянта на протиправність припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.11.2018 №С-23.11/1 та, як наслідок незаконність проведеної відповідачем перевірки, судом апеляційної інстанції до уваги не беруться, оскільки таке рішення відповідача не є предметом доказування у розглядуваній справі.

Більше того, рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 04 червня 2019 року у справі №500/2793/18 відмовлено в задоволенні позову Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Тернопільській області про визнання протиправними та скасування рішення від 23.11.2018 №169, яким зупинено дію будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 02.07.2018 №547 на «Реконструкцію індивідуального житлового будинку» по АДРЕСА_1 та припису від 23.11.2018 №С-23.11/1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, мотивування яких повністю спростовуються матеріалами справи та обставинами, які повно та об`єктивно були встановлені судом першої інстанції при вирішенні спірного питання.

Відповідно до частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Згідно з частиною другою статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, інші, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ч.3 ст.243, 308, 310, 316, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління містобудування, архітектури та кадастру Тернопільської міської ради залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 15 травня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді В. М. Багрій
О. М. Гінда
Повне судове рішення складено 24 липня 2019 року.