Справа № 300/938/19
Суддя: Шумей М.В.
Дата ухвалення: 2019-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" липня 2019 р. справа № 300/938/19
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Шумея М.В.,
секретаря судового засідання - Шпак М.М.,
за участю: представника позивача - Устінського А.В.,
представників відповідача - Аландаренко А.В., Пінчука О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду адміністративну справу за позовом Управління капітального будівництва міськвиконкому до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, -
ВСТАНОВИВ:
26.04.2019 Управління капітального будівництва міськвиконкому звернулося до суду із позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі опублікований 18.04.2019 за унікальним номером та датою отприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу № UA-2019-03-05-000548-b від 05.03.2019 предмет закупівлі: Роботи з капітального ремонту вул. Надрічна (старої частини) в м.Івано-Франківську.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначає, що відповідачем здійснено моніторинг процедури закупівлі робіт з капітального ремонту вул. Надрічна (старої частини) в м. Івано-Франківську (ДК 021:2015:45233000-9 - Будівництво, влаштовування фундаменту та покриття шосе, доріг), за результатами якої складено відповідний висновок про встановлені порушення. Позивач не погоджується з результатами та висновками моніторингу, оскільки вважає, що зазначені у висновку порушення відсутні. Просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено розгляд справи із викликом сторін.
17.05.2019 Державна аудиторська служба України електронним шляхом подала суду клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
20.05.2019 Державна аудиторська служба України поштовим шляхом подала суду клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
27.05.2019 Державна аудиторська служба подала суду відзив на позов, у якому вважає, що доводи викладені у позовній заяві є необґрунтованими та безпідставними та просить відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 29.05.2019 клопотання представника відповідача - Державної аудиторської служби України про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції - задоволено. Судове засідання у справі за позовом Управління капітального будівництва міськвиконкому до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі - призначено проводити в режимі відеоконференції.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив задовольнити позов у повному обсязі.
Представники відповідача заперечили щодо позову, просили відмовити у задоволенні позову.
Розглянувши справу в порядку визначеному статтею 262 Кодексу адміністративного судочинства України, вислухавши пояснення сторін, дослідивши докази, які містяться в матеріалах адміністративної справи, відзив на позов, судом встановлено наступне.
У строк визначений для подачі тендерних пропозицій (по 20.03.2019 включно) завантажені тендерні пропозиції чотирьох Учасників вказаної закупівлі, які брали участь в аукціоні, що відбувся 21.03.2019р.:ТОВ "ПБС", ПП "Полтавабудцентр", Городенківське ТОВ "Шляховик", ТОВ "Івано-Франківськавтодор".
За результатами аукціону учасник ТОВ "ПБС" надав найменшу ціну - 28 889 655 грн 18 коп.
Відповідно до п.1 Розділу 5 Тендерної документації Замовника вказаної закупівлі - єдиним критерієм оцінки пропозиції є ціна.
Договір № 8-19 про закупівлю робіт з капітального ремонту вул. Надрічна (старої частини) в м. Івано-Франківську був укладений між Сторонами 16.04.2019 року та оприлюднений на веб-порталі Уповноваженого органу 17.04.2019 о 13:43 хв.
За результатами моніторингу установлено, що тендерна документація замовника не містить вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції, що передбачені у пунктах 3, 8 та 9 частини першої статті 17 Закону, чим порушено норми частини третьої статті 17 та пункту 2 частини другої статті 22 Закону. Крім того, замовник в електронній системі закупівель, не оприлюднив додатки до договору про закупівлю робіт від 16.04.2019 № 8-19, які відповідно до пункту 15.2 зазначеного договору є його невід`ємною частиною чим порушив вимоги частини першої статті 10 Закону.
Управління капітального будівництва міськвиконкому з такими висновками Державної аудиторської служби України не погоджується та 23.04.2019р. замовником розміщена інформація на веб-сайті Уповноваженого органу щодо розгляду висновку про результати проведеного моніторингу Державною аудиторською службою України (№ІІА-М-2019-04-10-000053) закупівлі робіт з капітального ремонту вул. Надрічна (старої частини) в м. Івано-Франківську та викладена аргументація щодо зазначених у висновку Держаудитслужби України зауважень.
Позивач вважаючи такий висновок Державної аудиторської служби України протиправним, звернувся до суду із даним позовом.
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд виходить з того, що відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Пунктом 1 частини 1 статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 року (далі Положення), визначено, що Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Пунктом 7 Положення встановлено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Отже, Держаудитслужба у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, а відтак зазначений спір відноситься до юрисдикції адміністративного суду та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні визначені Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".
Згідно зі статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Статтею 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Частиною 1 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.
Згідно з частиною 2 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
Відповідно до частини 3 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.
Відповідно до частини 4 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
Згідно з частинами 6, 7 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до пунктів 3, 6 частини 1 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та який є частиною електронної системи закупівель та забезпечує створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет, а електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, що забезпечує проведення процедур закупівель, створення, розміщення, оприлюднення та обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.
Судом встановлено, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу прийнято відповідачем на виконання та в межах повноважень, у порядку та строки, визначені чинним законодавством.
Враховуючи, що підставою для звернення до суду з даним позовом стала незгода позивача з Висновком про результати моніторингу по суті виявлених порушень законодавства в сфері закупівель, суд вважає за необхідне розглянути кожне виявлене порушення окремо, проаналізувавши аргументи сторін, визначивши нормативно правове регулювання та навівши мотивовану оцінку.
Щодо порушення статті 17 Закону України "Про Публічні Закупівлі".
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі купівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника в разі, якщо:
1) він має незаперечні докази того, що учасник пропонує, дає або погоджується дати прямо чи опосередковано будь-якій посадовій особі замовника, іншого державного органу винагороду в будь-якій формі (пропозиція діло найму на роботу, цінна річ, послуга тощо) з метою вплинути на прийняття рішення щодо визначення переможця процедури закупівлі або застосування змовником певної процедури закупівлі;
2) відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення;
3) службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення;
4) суб`єкт господарювання (учасник) протягом останніх трьох років притягувався до відповідальності за порушення, передбачене пунктом 4 частини другої статті 6, пунктом 1 статті 50 Закону України "Про захист економічної конкуренції" у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, що стосуються спотворення результатів торгів (тендерів);
5) фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
6) службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку;
7) тендерна пропозиція подана учасником процедури закупівлі, який є пов`язаною особою з іншими учасниками процедури закупівлі та/або з членом (членами) тендерного комітету, уповноваженою особою (особами) замовника;
8) учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура;
9) у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань";
10) юридична особа, яка є учасником, не має антикорупційної програми чи уповноваженого з реалізації антикорупційної програми, якщо вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) або робіт дорівнює чи перевищує 20 мільйонів гривень.
Частиною 2 цієї статті визначено, що Замовник може прийняти рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та може відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо учасник має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).
Згідно ч. 3 ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник у тендерній документації зазначає, що інформація про відсутність підстав, визначених у частинах першій і другій цієї статті, надається в довільній формі. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством відсутності підстав, передбачених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Мінекономрозвитку, як Уповноважений орган відповідно до абзацу 4 частини 3 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі", щороку по 20 січня та додатково в разі потреби оприлюднює інформацію про перелік відкритих єдиних державних реєстрів, доступ до яких є вільним, на веб-порталі Уповноваженого органу.
Згідно інформації викладеної в листах Мінекономрозвитку від 17.01.2019 № 3304-04/1983-06 та від 12.02.2019 №3304-04/6186-06 доступ до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та Єдиного реєстру підприємств, щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство є вільним, а відтак вказана інформація не повинна вимагатися в тендерній документації.
Таким чином, Закон чітко встановлює обов`язок Замовника не вимагати підтвердження інформації наявної у відкритих реєстрах.
Відтак, тендерна документація замовника не містила вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції, що зазначені в п. 3, 8 ч. 1 ст. 17 Закону, оскільки дана інформація наявна у відкритих державних реєстрах та перебуває у вільному доступі.
Відсутність вимоги в тендерній документації надавати довідки у довільній формі, з інформацією, яка міститься в офіційних реєстрах, жодним чином не впливає на законність проведеної закупівлі та дотримання принципів здійснення закупівель, а саме: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Щодо вимог, встановлених у п.9 ч.1 ст.17 Закону України "Про публічні закупівлі", судом встановлено, що дана інформація була зазначена у Тендерній документації Замовника у Додатку 2. На виконання вимог замовника, визначених у тендерній документації, Учасник-Переможець ТОВ "ПБС" надав довідку за підписом керівника про те, що така інформація міститься у Єдиному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Як вбачається із пункту 3 розділу "II Констатуюча частина" Висновку про результати моніторингу закупівлі Державна аудиторська служба України вимагає усунути виявлені порушення.
В судовому засіданні судом встановлено, що зазначений недолік можливо тільки шляхом внесення змін до тендерної документації в частині зазначення вимоги щодо надання учасниками інформації в довільній формі про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції визначеної у пунктах 3, 8 ч. 1 ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі".
Суд зазначає, що протоколом засідання тендерного комітету від 27.03.2019 ТОВ "ПБС" визнано переможцем закупівлі, а 16.04.2019 з переможцем закупівлі укладено договір про закупівлі, відтак закупівля є завершеною.
Слід зазначити, що Закону України "Про публічні закупівлі" не наділяє замовника правом вносити зміни до тендерної документації після завершення закупівлі. Зрештою це логічно, адже такі зміни не матимуть жодних юридичних наслідків
Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема договір про закупівлю - протягом двох днів з дня його укладення.
У судовому засіданні судом встановлено, Договір що про закупівлю було оприлюднено у встановлені строки, а саме, як вже зазначалося вище, договір про закупівлі № 8-19 укладений між сторонами 16.04.2019 та оприлюднений на веб-порталі Уплвноваженого органу 17.04.2019, що відповідає приписам ч. 1 ст.10 Закону України "Про публічні закупівлі", якою передбачено, що договір про закупівлю оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу протягом двох днів з дня його укладення.
До вказаного договору додаються два додатки: Додаток 1 "Договірна ціна на виконання Робіт", Додаток 2 "Календарний графік виконання Робіт". Проте, Закон України не вимагає опублікування додатків до договору.
Враховуючи викладене, а також те, що 24.04.2019 Держаудитслужба України публікувала інформацію, про те, що відповідачем встановлено факт усунення замовником порушення законодавства в частині неоприлюднення, несвоєчасного оприлюднення інформації на веб-порталі Уповноваженого органу, суд приходить до висновку, що у задоволенні позовних вимог у цій частині слід відмовити.
Таким чином, суд вважає, що за результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі робіт закупівлі: Роботи з капітального ремонту вул. Надрічна (старої частини) в м.Івано-Франківську, відповідач дійшов хибного висновку про порушення позивачем законодавства про закупівлі в частині норм частини 3 статті 17 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до ч.10 ст. 7-1 Закону України "Про публічні закупівлі" у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного висновку, у зв`язку з чим заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню частково, а Висновок про результати моніторингу скасуванню в частині порушених норм частини 3 статті 17 та пункту 2 частини 2 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі".
Відповідно до частини 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
У зв`язку із викладеним, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 75% від сплаченої суми, підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
Позов задовольнити частково.
В задоволенні решти позовної вимоги відмовити.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Відповідно до статтей 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через Івано-Франківський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення рішення в повному обсязі.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Шумей М.В.

Рішення складене в повному обсязі 25 липня 2019 р.