Справа № 160/4843/19
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року Справа № 160/4843/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Автоцентр-Дніпропетровськ» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
Позивач не погоджується із оскаржуваним податковим повідомленням рішенням, оскільки відповідач під час прийняття оскарженого рішення припустився невірного (помилкового) тлумачення та неправильного застосування спеціальних норм матеріального права.
ТОВ «Автоцентр - Дніпропетровськ» за досліджений у акті період виписував податкові накладні та проводив господарські операції, окрім іншого, з особами, які не мають статусу платників ПДВ (податкові накладні за якими не надаються отримувачу (покупцю), що не заперечується відповідачем.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні,1 складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, але за порушення строків їх реєстрації в ЄРПН статтею 120-1.1 не передбачено накладення штрафних санкцій.
На думку позивача, п.п.120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України передбачене виключення із загального правила про накладення штрафів за порушення строків реєстрації ПН щодо податкових накладних, які не надаються отримувачу (покупцю).
Податкова накладна має бути зареєстрована у Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15 календарних днів, наступних за датою виникнення податкових зобов`язань, а саме з настанням однієї із подій: або зарахування коштів на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, або відвантаження поставленого товару.
Тобто, обов`язок скласти та зареєструвати податкову накладну виникає з моменту виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість, а податкові зобов`язання з податку на додану вартість виникають при здійсненні господарської операції яка є об`єктом оподаткування податком на додану вартість за правилом «першої події».
Відповідач під час прийняття оскаржуваного податкового повідомлення - рішення не встановив дату першої події та не дослідив дату отримання позивачем оплати за товар та або дату постачання товару, що є грубим порушення норм Податкового кодексу України.
Також позивач зазначив, що відповідач під час ухвалення оскаржуваного рішення не врахував спеціальні норми Закону України від 03.11.2016г. за №1728-VIII "Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", який встановлює особливий порядок проведення планових заходів із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) без оприлюднення погодження Державної регуляторної служби - забороняється.
Ухвалою суду від 31 травня 2019 року відкрито спрощене провадження у справі без виклику учасників справи.
19 червня 2019 року на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній повідомив, що ГУ ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Автоцентр-Дніпропетровськ» щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за період: жовтень 2018 року, якою встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасна реєстрація податкових накладних ТОВ «Автоцентр-Дніпропетровськ» за період: жовтень 2018 року на суму ПДВ 122746 гривень.
Крім того, для звільнення від відповідальності, передбаченої п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу, необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.
25 червня 2019 року на адресу суду від позивача надійшло клопотання про призначення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи.
Розглянувши заявлене клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, так як для з`ясування обставин, що мають значення для справи, не має необхідності в спеціальних знаннях у сфері іншій, ніж право.
27 червня 2019 року на адресу суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив.
У відповіді на відзив зазначено, що в період, зазначений в акті перевірки, позивач не мав змоги перерахувати кошти з власного поточного рахунку на електронний рахунок, тобто зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН) на суму податкового зобов`язання, за відповідний звітний період в строки, передбачені Податковим кодексом України.
Важливим (обов`язковим) елементом юридичної відповідальності за порушення строків реєстрації ПН та накладення штрафних санкцій є наявність вини з боку платника податків у вчиненні відповідного адміністративно - господарського правопорушення.
Відсутність вини платника податків у вчиненні адміністративно - господарського правопорушення унеможливлює застосування до нього юридичної відповідальності з боку контролюючих органів.
Відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, платник податку може зареєструвати податкові накладні у ЄРПН за умови наявності достатньої суми коштів на електронному рахунку платника в системі електронного адміністрування ПДВ, яка б відповідала загальній сумі податку за податковими накладними.
Пунктом 200-1.4 статті 200-1 ПК України визначено, що на рахунок у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника зараховуються кошти, в тому числі, з власного поточного рахунку платника в сумах, необхідних для збільшення розміру суми, що обчислюється відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України.
Згідно з абзацом тринадцятим пункту 201.10 статті 201 ПК України, якщо сума, визначена відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу, є меншою, ніж сума податку в податковій накладній та/або розрахунок коригування, які платник повинен зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, то платник зобов`язаний перерахувати потрібну суму коштів із свого поточного рахунку на свій рахунок в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.
Відповідно до пункту 2 Порядку №569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (ЄРПН), а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.
Отже, не маючи коштів на поточному та електронному рахунку, позивач з незалежних від нього причин не зміг своєчасно зареєструвати ПН/РК у строки, зазначені в п.201.10 ст.201 ПКУ.
З огляду на презумпцію правомірності рішень платника податку, яка закріплена в п.п.4.1. статті 4 Податкового кодексу України, у випадку, коли є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, пріоритет правомірності рішення залишається за платником податків, що не було враховано відповідачем під час прийняття оскаржуваного рішення.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
29 січня 2019 року Головним управлінням ДФС у Дніпропетровській області проведено камеральну перевірку ТОВ «Автоцентр - Дніпропетровськ» - позивача щодо своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН за період: жовтень 2018 року.
За результатами перевірки складено акт від 29.01.2019 №3851/04-36-53-41/36640211.
Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме: несвоєчасна реєстрація податкових накладних ТОВ «Автоцентр-Дніпропетровськ» за період: жовтень 2018 року на суму ПДВ 122746,00 грн.
Позивачем направлено до ДФС України скаргу на вищевказане податкове повідомлення рішення.
Рішенням ДФС України від 22.03.2019 р. за №13497/6/99-99-11-06-01-25 розгляд адміністративної скарги ТОВ «Автоцентр - Дніпропетровськ» було подовжено до 03.05.2019р. (включно).

07.05.2019р. позивач поштою отримав Рішення ДФС України від 26.04.2019 р. за №20023/6/99-99-11-06-01-25 про відмову у задоволенні адміністративної скарги, поданої позивачем на оскаржуване податкове повідомлення - рішення.

Вирішуючи правомірність податкового повідомлення-рішення №, суд виходить з наступного.

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних, це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до підпункту 75.1.1. пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Пунктом 120-1.1 ст. 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Системний аналіз статті 201, пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Тобто, для звільнення від відповідальності, передбаченої пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), необхідна наявність двох обов`язкових складових: податкова накладна не повинна надаватись отримувачу (покупцю) та, водночас, повинна бути складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Враховуючи вищевикладене, суд не погоджується з доводами позивача, які викладені у позовній заяві, та приходить до висновку, що оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення є правомірним та таким, що прийняте відповідачем в межах наданих йому чинним законодавством повноважень.

У зв`язку з цим суд не вбачає законних підстав для задоволення адміністративного позову.

Керуючись ст. ст. 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) В.М. Олійник

Рішення не набрало законної сили

25 липня 2019 року.

Суддя В.М. Олійник

Згідно з оригіналом.

Суддя В.М. Олійник