Справа № 826/15517/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

22 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Літвіної Н.М., Сорочко Є.О., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Октава фінанс» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Октава фінанс» (далі - Позивач, ТОВ «ФК «Октава фінанс») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДФС у м. Києві (далі - Відповідач, ГУ ДФС у м. Києві) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення 20.04.2018 року №.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.01.2019 року позов задоволено повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.04.2019 року повернуто ГУ ДФС у м. Києві вперше подану апеляційну скаргу у зв`язку з незабезпеченням сплати судового збору.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач вдруге подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі.

Перевіривши апеляційну скаргу, Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 21.06.2019 року залишив її без руху, оскільки вона не відповідала вимогам ст. 295 КАС України. При цьому невідповідність наведеним положенням КАС України виявилася в тому, що: Апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а викладені у клопотанні про поновлення строку причини поважними визнані не були; до апеляційної скарги не додано документ про сплату судового збору, а клопотання про звільнення від його сплати визнано необґрунтованим.

Як вбачається за матеріалів справи, копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху Апелянт отримав не пізніше 08.07.2019 року, про що свідчать відбитки штампів реєстрації вхідної кореспонденції суду апеляційної інстанції на поданих на виконання даної ухвали заяві і клопотанні.

На підставі рішення зборів суддів Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.07.2019 року, а також розпорядження керівника апарату Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.07.2019 року №1152 дану справу було передано на повторний автоматизований розподіл, за наслідками якого її було передано на розгляд судді-доповідачу Степанюку А.Г., суддям - Літвіній Н.М. і Сорочку Є.О.

З урахуванням наведеного наявні підстави для прийняття справи до свого провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог ухвали від 21.06.2019 року Відповідачем до суду 08.07.2019 року подано, зокрема, заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, яка обґрунтована тим, що причиною пропуску процесуального строку була неможливість забезпечити сплату судового збору вчасно через відсутність коштів.

Надаючи оцінку викладеним у заяві доводам, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Як було встановлено в ухвалі від 21.06.2019 року про залишення апеляційної скарги без руху, копію рішення суду першої інстанції було отримано Відповідачем 31.01.2019 року (а.с. 62). Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вихідних днів було 04.03.2019 року. Проте апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 17.05.2019 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану ГУ ДФС у м. Києві апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.03.2019 року у зв`язку з несплатою судового збору, копію якої отримано Відповідачем 09.03.2019 року. Вказаним судовим рішенням було надано контролюючому органу семиденний строк для усунення недоліків. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.03.2019 року було задоволено клопотання ГУ ДФС у м. Києві та продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги на десять днів з моменту отримання копії вказаної ухвали, яку отримано Відповідачем 23.03.2019 року. У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк суд ухвалою від 11.04.2019 року повернув ГУ ДФС у м. Києві вперше подану останнім апеляційну скаргу, відмовивши у задоволенні вдруге поданого клопотання про продовження строку для усунення недоліків. Тобто, Відповідач мав більше одного місяця для забезпечення сплати судового збору.

При цьому у подальшому, починаючи з моменту отримання копії ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги, Відповідачем не вчинялося жодних дій, спрямованих на апеляційне оскарження судового рішення, адже подання апеляційної скарги вдруге 17.05.2019 року не свідчить про здійснення контролюючим органом дій з метою оскарження рішення суду в апеляційному порядку.

Судом звертається увага, що і станом на 22.07.2019 року ГУ ДФС у м. Києві не сплачено судовий збір, а також не підтверджено вчинення будь-яких дій, спрямованих на забезпечення його сплати.

Посилання Відповідача на блокування органами ДКС України рахунків ГУ ДФС у м. Києві, що унеможливлювало своєчасну сплату судового збору, суд вважає помилковим та таким, що не узгоджується з положеннями п. 28 затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.08.2011 року № 845 Порядку виконання рішень про стягнення коштів державного та місцевих бюджетів або боржників (у редакції, яка набрала чинності 30.03.2018 року), який визначає, що на час здійснення безспірного списання коштів проводяться платежі боржника із сплати податків і зборів, у тому числі судового збору.

Крім того, навіть сама по собі сплата судового збору суб`єктом владних повноважень не може бути безумовною підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції за відсутності належного підтвердження вчинення таким суб`єктом дій, спрямованих на забезпечення апеляційного оскарження судового рішення.

Аналогічна позиція підтримується і Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18.05.2018 року у справі №820/4558/16, від 22.05.2018 року у справі №826/26113/15, від 18.09.2018 року у справі №826/25121/15.

У пунктах 40, 41 рішення у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що «… якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та з підстав, які видаються непереконливими, як у цій справі, де нібито складне економічне становище перешкоджало відповідачу сплатити державне мито, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду… Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків».

Таким чином, у ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись раніше згаданого принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Така ж позиція підтримується і Верховним Судом, зокрема, у постанові від 12.12.2018 року у справі №826/14667/17.

З урахуванням наведеного суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для можливості визнання поважними причин пропуску ГУ ДФС у м. Києві строку на апеляційне оскарження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.01.2019 року. Інших доводів поважності причин пропуску строку Апелянтом не зазначено.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, зважаючи на викладене та з огляду на відхилення доводів Апелянта щодо поважності причин пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд приходить до висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.

За таких обставин, з огляду на визнання судом апеляційної інстанції неповажними причин пропуску Відповідачем строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, суд вважає відсутніми правові підстави для задоволення клопотання ГУ ДФС у м. Києві про продовження строків для усунення недоліків в частині забезпечення сплати судового збору.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Приписи ч. 3 ст. 299 КАС України визначають, що питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Підсумовуючи наведене та керуючись приписами Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне у відкритті апеляційного провадження відмовити та повернути апеляційну скаргу Апелянту, також відмовивши у задоволенні клопотання про продовження строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 248, 299, 308, 309, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Прийняти справу №826/15517/18 до свого провадження.

У задоволенні заяви Головного управління ДФС у місті Києві про поновлення строків на апеляційне оскарження судового рішення - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про продовження строків для усунення недоліків апеляційної скарги - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Октава фінанс» до Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - відмовити.

Повернути Апелянту апеляційну скаргу та додані до неї матеріали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст. ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Н.В. Літвіна

Є.О. Сорочко