Справа № 826/12333/18
Суддя: Беспалов Олександр Олександрович
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

судді-доповідача: Беспалова О. О.

суддів: Ключковича В. Ю., Парінова А. Б.

за участю секретаря: Присяжної Д. В.

представника позивача Терземана Д. В. , представника відповідача Слуценка Р. П., розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві апеляційну скаргу приватного підприємства «Лідес Консалт» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року (місце ухвалення: місто Київ, час ухвалення: 13 годин 46 хвилин, дата складання повного тексту: 20 травня 2019 року) у справі за адміністративним позовом приватного підприємства «Лідес Консалт» до Фонду державного майна України про визнання протиправним та скасування наказу № 658 від 17 травня 2018 року, -

В С Т А Н О В И В :

ПП «Лідес Консалт» звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Фонду державного майна України про визнання протиправним та скасування наказу № 658 від 17 травня 2018 року «Про затвердження Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку».

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року позов залишено без задоволення.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити, вважаючи, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, неправильним застосуванням норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що на момент прийняття оскаржуваного наказу положення постанови КМ України «Деякі питання реалізації положень Податкового кодексу України щодо оцінки майна» від 21 серпня 2014 р. № 358 (далі - Постанова № 358) визначали, що звіт про оцінку майна та звіт про експертну грошову оцінку земельних ділянок, що складений для цілей оподаткування, вноситься безперешкодно та безоплатно до єдиної бази даних звітів про оцінку.

Апелянт зауважує, що мав місце факт відмови саме позивачу у реєстрації звіту про оцінку майна згідно повідомлення від 01.02.2019 р.

Також апелянт зауважує, що положення Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року № 2658-III (далі - Закон № 2658) є спеціальними по відношенню до ПК України, а відтак інші норми законодавства не можуть йому суперечити.

При цьому, апелянт також вважає, що оскаржуваний наказ протиправно розширює дію на об`єкти оцінки, які не передбачені ст. 172 ПК України, а саме: на об`єкти рухомого майна та майнові права.

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив, зареєстрований 03.07.2019 р. за вх. № 24126, у якому відповідач зазначає, що оскаржуваний наказ було прийнято виключно на виконання ст. 172 ПК України та ст. 9 Закону № 2658.

Також відповідач наголошує у відзиві на тому, що згідно п. 7 Р. ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році» від 7 грудня 2017 року № 2245-VIII (далі - Закон № 2245) Кабінету Міністрів України було визначено у тримісячний строк з дня набрання чинності цим Законом:

- прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону;

- привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом;

- забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Натомість, на думку відповідача, бездіяльність Уряду не може бути перешкодою у приведенні своїх нормативно-правових актів у відповідність до вказаних норм законодавства.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів встановила таке.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач є суб`єктом оціночної діяльності згідно з сертифікатом № 416/17, виданим 05.05.2017 р. Фондом державного майна України, здійснює діяльність з оцінки майна, про що надано копію договору від 17.01.2019 р. № 1701191, укладеного між позивачем та ОСОБА_2 на проведення оцінки майна, звіту про оцінку майна на виконання вказаного договору.

01.02.2019 р. позивачу було відмовлено у реєстрації звіту про оцінку в єдиній базі даних звітів про оцінку (а. с. 34 - 35 Т. 2).

Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

У відповідності до п. 172.3 ст. 172 ПК України (в редакції, що була чинною на момент виникнення спірних правовідносин) дохід від продажу об`єкта нерухомості визначається виходячи з ціни, зазначеної в договорі купівлі-продажу, але не нижче оціночної вартості такого об`єкта, розрахованої органом, уповноваженим здійснювати таку оцінку відповідно до закону, та зареєстрованої в єдиній базі даних звітів про оцінку.

Єдина база даних звітів про оцінку - інформаційно-телекомунікаційна система, до складу якої входять база даних та модуль електронного визначення оціночної вартості (з метою перевірки вартості об`єктів оподаткування, внесеної суб`єктом оціночної діяльності). Єдина база даних звітів про оцінку забезпечує розміщення, створення, зберігання та оприлюднення всієї інформації про об`єкт нерухомості та його вартість (крім інформації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки), електронне визначення оціночної вартості, автоматичний обмін інформацією і документами з авторизованими електронними майданчиками та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до яких здійснюється за допомогою мережі Інтернет.

Порядок ведення єдиної бази даних звітів про оцінку затверджується Фондом державного майна України. Внесення інформації зі звітів про оцінку до єдиної бази даних звітів про оцінку здійснюється суб`єктами оціночної діяльності через авторизовані електронні майданчики. Авторизований електронний майданчик - авторизована Фондом державного майна України інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю відповідно до Закону України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах" та забезпечує реєстрацію суб`єктів оціночної діяльності, нотаріусів, розміщення, отримання і передавання інформації та документів (без попередньої ідентифікації суб`єкта оціночної діяльності) до/з єдиної бази даних звітів про оцінку з метою перевірки оціночної вартості об`єкта нерухомості, користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до яких здійснюється за допомогою мережі Інтернет, та має підтверджену підписаним протоколом обміну між усіма вже авторизованими електронними майданчиками можливість використовувати інформацію та документи, які були розміщені на одному авторизованому електронному майданчику, з будь-якого іншого вже авторизованого електронного майданчика. Ці положення застосовуються до положень статті 172 цього Кодексу. Порядок авторизації електронних майданчиків затверджується спільним рішенням Фонду державного майна України та спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань організації спеціального зв`язку та захисту інформації.

Єдина база даних звітів про оцінку повинна забезпечувати збереження та належний захист всієї інформації щодо об`єктів нерухомості, оціночна вартість яких визначається та перевіряється, можливість доступу до цієї інформації нотаріусів та контролюючих органів у межах повноважень. Належний захист інформації забезпечується шляхом автоматичного обміну інформацією та документами між єдиною базою даних звітів про оцінку та авторизованими електронними майданчиками, які мають комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю відповідно до Закону України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах». Єдина база даних звітів про оцінку здійснює моніторинг звіту про оцінку на предмет відсутності порушень при його складанні та у разі його повноти, правильності та відповідності, у тому числі відповідності оціночної вартості майна, майнових прав ринковим цінам, реєструє звіт про оцінку з присвоєнням йому унікального номера. Після присвоєння унікального номера здійснюється автоматизована ідентифікація суб`єкта оціночної діяльності. У разі виявлення недоліків та/або порушень при складанні звіту про оцінку, у тому числі невідповідності оціночної вартості майна, майнових прав ринковим цінам, єдина база даних звітів про оцінку автоматично відмовляє в його реєстрації. Суб`єкт оціночної діяльності, який не погоджується з результатами перевірки оціночної вартості єдиною базою даних звітів про оцінку, має право протягом 10 днів звернутися до Фонду державного майна України із заявою про здійснення рецензування звіту про оцінку відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність». Фонд державного майна України розглядає таку заяву не більше п`яти днів.

Звіт про оцінку, не зареєстрований у єдиній базі даних звітів про оцінку, без присвоєного унікального номера відповідно до вимог цієї статті є недійсним.

Під час посвідчення правочинів, для яких законодавством України передбачено отримання нотаріусом звіту про оцінку, нотаріус перевіряє реєстрацію такого звіту в єдиній базі даних звітів про оцінку та наявність присвоєного йому унікального номера.

При обміні об`єкта нерухомості на інший (інші) дохід платника податку у вигляді отриманої ним грошової компенсації від відчуження нерухомого майна, визначеного:

а) у абзаці першому пункту 172.1 цієї статті, - не оподатковується;

б) у пункті 172.2 цієї статті, - оподатковується за ставкою, визначеною пунктом 167.2 статті 167 цього Кодексу.

У відповідноств до ст. 9 Закону № 2658 методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України.

Розроблення нормативно-правових актів з оцінки майна здійснюється на засадах міжнародних стандартів оцінки. До їх розроблення Фонд державного майна України залучає інші органи державної влади, саморегулівні організації оцінювачів, найбільш авторитетних оцінювачів, наукові та інші установи.

Нормативно-правові акти, які регулюють питання вартості (ціни) майна, не повинні суперечити положенням (національним стандартам) оцінки майна.

Положення (національні стандарти) оцінки майна повинні містити визначення понять, у тому числі поняття ринкової вартості, принципів оцінки, методичних підходів та особливостей проведення оцінки відповідного майна залежно від мети оцінки, вимоги до змісту звіту про оцінку майна та порядок його рецензування.

Положення (національні стандарти) оцінки майна визначають випадки застосування оцінювачами методичних підходів оцінки ринкової вартості майна та випадки і обмеження щодо застосування методичних підходів до визначення неринкових видів вартості майна. При цьому, якщо законами або нормативно-правовими актами Кабінету Міністрів України, договором на проведення оцінки майна або ухвалою суду не зазначено вид вартості, який повинен бути визначений в результаті оцінки, визначається ринкова вартість.

Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

У разі провадження спільної господарської діяльності оцінка частки майна, яке вноситься іноземним суб`єктом господарювання, проводиться відповідно до нормативно-правових актів з оцінки майна, визначених цим Законом.

Відповідно до наказу відповідача від 18.07.2018 р. № 962 введено в експлуатацію Єдину базу з модулем електронного визначення оціночної вартості подібного до об`єкта оцінки майна (далі - Модуль).

У відповідності до п. п. 2 п. 1 Постанови № 358 (в редакції, що була чинною на момент прийняття відповідачем оскаржуваного наказу) інформація із звіту про оцінку майна, звіту про експертну грошову оцінку земельних ділянок (далі - звіт про оцінку), що складений для цілей оподаткування, вноситься безперешкодно та безоплатно до єдиної бази даних звітів про оцінку. Зазначена інформація складається за встановленою Фондом державного майна формою та є додатком до звіту. Строк дії звіту про оцінку, що не може перевищувати шість місяців з дати оцінки, зазначається в такому звіті. Звіт про оцінку є дійсним за умови включення інформації з нього до єдиної бази даних звітів про оцінку.

Станом на момент звернення позивача з позовом (в редакції постанови № 971 від 21.11.2018 р.) цим же пунктом установлено, що інформація із звіту про оцінку майна, звіту про експертну грошову оцінку земельних ділянок (далі - звіт про оцінку), що складений для цілей оподаткування, вноситься до єдиної бази даних звітів про оцінку з метою реєстрації такого звіту і є додатком до звіту про оцінку. Зазначена інформація складається і вноситься до єдиної бази даних звітів про оцінку через авторизовані електронні майданчики відповідно до порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, що затверджується Фондом державного майна.

У відповідності до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Так позивач у своїх доводах обґрунтовує своє порушене право на безоплатність та безперешкодність доступу до єдиної бази звітів повідомленням про відмову у реєстрації звіту від 01.02.2019 р.

В свою чергу, станом на цю дату була чинною редакція Постанови № 358, яка згідно меж доводів позивача не містить суперечностей з оскаржуваним наказом.

Таким чином, колегією суддів не вбачається підстав для задоволення позовних вимог позивача, який не надав доказів порушення у спірний період (з 18.07.2018 р. по 01.12.2018 р.) його прав, свобод та охоронюваних законом інтересів.

Натомість, доводи позивача не містять доречних аргументів щодо протиправності оскаржуваного наказу станом на 01.02.2019 р., тому колегія суддів не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги позивача.

Аналогічно колегія суддів вважає недоведеними позивачем обставини порушення його прав, свобод та інтересів в частині поширення дії спірного наказу на об`єкти рухомого майна та майнові права.

У відповідності до ст. 113 Конституції України Кабінет Міністрів України у своїй діяльності керується цією Конституцією та законами України, а також указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України.

Бездіяльність КМ України щодо неприведення у відповідність з законодавством підзаконних актів не є предметом оскарження у даній справі, проте, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону слід застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

Відтак доводи апеляційної скарги не спростовують позицію суду першої інстанції та відхиляються колегією суддів за необгрунтованістю.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

У відповідності до ст. 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст.ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу приватного підприємства «Лідес Консалт» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом приватного підприємства «Лідес Консалт» до Фонду державного майна України про визнання протиправним та скасування наказу № 658 від 17 травня 2018 року залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 24 квітня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач О. О. Беспалов
Суддя В. Ю. Ключкович
Суддя А. Б. Парінов

(Повний текст постанови складено 25.07.2019 р.)