Справа № 1.380.2019.002673
Суддя: Москаль Ростислав Миколайович
Дата ухвалення: 2019-07-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А
з питань відводу
25 липня 2019 року №1.380.2019.002673
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Москаля Р.М. розглянув на стадії підготовчого провадження заяву про відвід судді у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) 27.05.2019 звернулася до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області, просить суд визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт наказ Головного управління Держгеокадастру у Львівській області №7014/16-16 від 26.07.2016 «Про затвердження документації із землеустрою та надання земельної ділянки у власність без цільового призначення», що стосується надання суміжної земельної ділянки у власність ОСОБА_2
15.07.2019 до суду надійшла заява ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог в порядку статті 47 КАС України, позивачка просить суд «прийняти рішення про зняття з Державного земельного кадастру земельних ділянок з кадастровими номерами: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ».
23.07.2019 ОСОБА_1 подала заяву про відвід судді Москаля Р.М. Заява про відвід обґрунтована такими обставинами:
- суддя Москаль Р.М., призначивши підготовче засідання, не знав адреси третьої особи ОСОБА_3 , не виконав припису статті 124 КАСУ та не надіслав третій особі судові повістки, у зв`язку з цим позбавив ОСОБА_3 права, визначеного статтею 49 КАС України;
- суддя Москаль Р.М. в судовому засіданні 16.07.2019 спонукав позивачку кілька разів прочитати її заяву про збільшення позовних вимог, а також зобов`язав позивачку скерувати цю заяву відповідачу, у зв`язку з чим суддя порушив норми статей 173, 174 КАС України;
- суддя Москаль Р.М. не скерував позов третій особі - Лисиничівській сільській раді;
- суддя Москаль Р.М. «заявив, що є рішення Верховного Суду України, на яке він хоче послатись при розгляді цієї справи». Позивачка вказує, що рішення Верховного Суду України не є джерелом права, оскільки таких немає в переліку статті 7 КАС України, вважає, що має право на розгляд її справи за нормами КАС України;
- суддя Москаль Р.М. «переконував» позивачку у тому, що буде здійснювати розгляд цієї справи, оскільки відкрив провадження у цій справі.
З наведеного позивачка зробила висновок, що суддя Москаль Р.М. прямо зацікавлений в розгляді її справи. Позивачка вважає, що наведені обставини свідчать, що при розгляді справи №1.380.2019.002673 суддя Москаль Р.М. не може безсторонньо, об`єктивно, неупереджено проводити розгляд справи, у зв`язку з цим наявні підстави для відводу судді Москаля Р.М.
Суд розглянув заяву про відвід судді та при прийнятті рішення керується такими нормами Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України):
підстави для відводу судді встановлені статтями 36 та 37 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України). Пунктом 4 частини першої статті 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Порядок подання заяви про відвід визначений статтею 39 КАС України.
Відповідно до частини третьої та четвертої статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
Відповідно до пункту 8 частини другої статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.
Суд проаналізував аргументи заяви ОСОБА_1 та вважає їх такими, що не підтверджують доводів позивачки про упередженість, необ`єктивність чи прямо зацікавленість головуючого судді у розгляді справи з огляду на таке:
ухвалою від 14.06.2019 суддя Москаль Р.М. відкрив провадження за позовом ОСОБА_1 до ГУ Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування наказу. Цією ж ухвалою суд задовольнив клопотання позивачки та залучив до участі у справі ОСОБА_3 у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмет спору на стороні відповідача. Необхідність залучення третьої особи зумовлена доводами позовної заяви, відповідно до яких на ОСОБА_3 зареєстровані три земельні ділянки, суміжні з земельною ділянкою ОСОБА_1 в селі Лисеничі Пустомитівського району Львівської області. Відповідно до змісту відповідей посадових осіб відповідача, земельні ділянки ОСОБА_1 та ОСОБА_4 накладаються, що перешкоджає позитивному вирішенню заяви позивачки про реєстрацію належної їй на праві приватної власності земельної ділянки (державний акт на право приватної власності на землю НОМЕР_4 від 06.08.2003) в Державному земельному кадастрі. ОСОБА_1 в позові повідомила суд, що не володіє відомостями про адресу ОСОБА_3 , однак такі є в розпорядженні ГУ Держгеокадастру у Львівській області. З огляду на це суд ухвалою від 14.06.2019 серед іншого зобов`язав ГУ Держгеокадастру у Львівській області надати суду відомості щодо місця проживання та ідентифікаційного коду ОСОБА_3 (відповідач володіє такими відомостями, оскільки розглядав заяву ОСОБА_2 про затвердження проекту землеустрою). Отже, тимчасова неможливість скерування процесуальних документів третій особі зумовлена обєктивною ситуацією відсутністю в позивачки та суду відомостей про зареєстроване місце проживання третьої особи та не має стосунку до питань довіри до суду.
Щодо розгляду заяви ОСОБА_1 про збільшення позовних вимог суд зазначає таке: відповідно до положень частин першої та сьомої статті 47 КАС України позивач має право збільшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання у справі; у разі подання заяви про збільшення позовних вимог до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні. 15.07.2019 ОСОБА_1 подала до суду заяву про збільшення позовних вимог (а.с.47-48), в якій окрім раніше заявлених вимог просить суд "прийняти рішення про зняття з Державного земельного кадастру земельних ділянок з кадастровими номерами: НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 ". Оскільки позивачка не долучила до заяви доказів надіслання такої відповідачу, суд надав їй можливість надати докази надіслання/вручення копії цієї заяви відповідачу. Питання про прийняття цієї заяви суд вирішить після отримання доказів надіслання/вручення копії заяви відповідачу.
Суд на виконання завдань підготовчого провадження щодо визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників справи з`ясовував позицію ОСОБА_1 з цього приводу. Оскільки ОСОБА_1 щодо підстав та предмету позову, в тому числі щодо підстав збільшення позовних вимог двічі зачитувала свою заяву, суд запропонував їй роз`яснити своїми словами підстави, що зумовили звернення до суду з цим позовом, а також додатково роз`яснив право скористатися професійною правничою допомогою адвоката.
Щодо участі у справі Лисиничівської сільської ради в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, то відповідне судове рішення суд ухвалив 16.07.2019 (а.с. 55-57) та цього ж дня скерував третій особі повідомлення про дату наступного засідання, а також запропонував третій особі подати письмове пояснення на позов. Разом із судовою повісткою суд скерував третій особі копії позовної заяви з усіма доданими до неї документами та процесуальні документи суду (а.с. 61).
Щодо статусу рішень Верховного Суду, то відповідно частини п`ятої статті 242 КАС України суд при виборі і застосуванні норм права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Визначення судді для розгляду конкретної справи здійснюється в порядку, визначеному статтею 31 КАС України За наслідками автоматизованого розподілу, який відбувся 27.05.2019, справу за позовом ОСОБА_1 передано на розгляд судді Москалю Р.М. Принцип незмінності суду, визначений статтею 35 КАС України полягає у тому, що справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута цим самим суддею, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.
Відповідно до частини четвертої статті 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу. Оскільки доводи позивачки зводяться до незгоди з ухвалами суду щодо процедурних питань, пов`язаних з рухом справи в суді першої інстанції, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді.
Оскільки суд під головуванням судді Москаля Р.М. дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу, заяву ОСОБА_1 належить передати на розгляд іншого судді, що буде визначений у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу, а провадження у справі - зупинити.
Керуючись ст.ст. 36, 39, 40, 241, 236, 248, пп. 15.5 п.15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд
передати справу №1.380.2019.002673 для розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Москаля Р.М. іншому судді Львівського окружного адміністративного суду, що буде визначений системою автоматизованого розподілу суду в порядку, визначеному статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України.
Зупинити провадження у справі №1.380.2019.002673.
Про поновлення провадження учасники справи будуть повідомлені ухвалою суду.
Ухвала суду набирає законної сили після її підписання.

Ухвала суду в частині, що стосується зупинення провадження у справі, може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції протягом 15 днів з дня її складання.

Суддя Москаль Р.М.