Справа № 522/3377/19
Суддя: Шкамерда К. С.
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/3377/19
Провадження № 2-а/522/280/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Шкамерди К.С.

за участю секретаря судового засідання Довгань Ж.А.,

представника позивача адвоката Главацького Ю.А.

представника відповідача Хлистуна Р.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 звернувся до Приморського районного суду м. Одеси із позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, відповідно якої просить скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення №657/18 від 28.09.2018 року, винесену заступником начальника управління начальником інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Русланом Костянтиновичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 13 статті 96 КУпАП та закрити справу про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовної заяви, представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 виявила бажання провести реконструкцію належного їй об`єкта нерухомості шляхом поділу квартир на дві самостійні, в зв`язку з чим звернулась до ТОВ «Нове бюро технічної інвентаризації» та отримала Висновок щодо технічної можливості поділу квартири АДРЕСА_1 на дві самосійні. Після здійснення необхідних перебудов були виготовлені технічні паспорти на вказані квартири. В подальшому позивачка звернулась до державних реєстраторів та останні внесли до державного реєстру речових прав на нерухоме майно зміни об`єкту нерухомості й зареєстрували за позивачкою право власності на квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_1 .

Представник позивача зазначає, що ОСОБА_1 не була обізнана про події, описані в постанові №657/18 від 28.09.2018 року. В оскаржуваній постанові, а також в акті та протоколі вказано невірну адресу реєстрації позивача: АДРЕСА_3 . Однак, вірна адреса реєстрації: АДРЕСА_4 . Станом на день звернення із позовною заявою, ОСОБА_1 не отримувала від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради жодної кореспонденції з приводу результатів проведення перевірки та результатів розгляду справи про адміністративне правопорушення. В той же час, ОСОБА_1 повністю не погоджується зі змістом постанови, оскільки вважає, що в діях відсутній склад адміністративного правопорушення, за вчинення на неї накладеного адміністративного стягнення,а а сама постанова винесена в порушення установленого законом порядку, що зумовило звернення із цією позовною заявою. Так, відповідно до частини 13 статті 96 КпАП України передбачає відповідальність за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду, якщо такий нагляд є обов`язковим, згідно з вимогами законодавства. Проте, відповідно до змісту ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» належний об`єкт нерухомості квартира за адресою: АДРЕСА_3 , відноситься не до об`єктів з середніми наслідками (СС2), а до об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

У судовому засіданні представник позивача підтримав адміністративний позов та просив його задовольнити.

Представник відповідача позов не визнав та просив відмовити у задоволенні позову.

Крім того, від відповідача до суду надійшов відзив на адміністративний позов, в якому представник відповідача критично оцінює посилання позивача на факт не повідомлення її про розгляд протоколу, а зазначення того, що відсутність такого повідомлення грубо порушує її права спростовується повідомленнями щодо вручення поштового відправлення.

При цьому, представник Управління наголосив, що наявні документи відповідно до норм будівельного законодавства надають підстави вважати об`єкт перевірки самочинно реконструйованим, а відтак оскаржувана постанова прийнята правомірно. Також, представник відповідача наголошує, що позивач була обізнана про позапланову перевірку та була присутня під час здійснення такого заходу, однак заборонила здійснювати фото фіксацію її присутності. Проектну та дозвільну документацію на виконання будівельних робіт ОСОБА_1 не надано. Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно видачі дозвільних документів на проведення будівельних робіт за адресою АДРЕСА_5 . Таким чином позивач виконує будівельні роботи із реконструкції квартири, шляхом влаштування перегородок в квартирі та зміни цільового призначення приміщень, внаслідок чого житлова площа квартири зменшена на 23,8 кв.м., а загальна площа квартири зменшена на 8,8 кв.м., без отримання права на виконання таких робіт. За результатами позапланової перевірки, органом державного архітектурно-будівельного контролю складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), протокол про адміністративне правопорушення, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. По причині відмови позивача отримати вище перелічені матеріали перевірки здійснено надсилання зазначених матеріалів поштою. Розглянувши справу про адміністративне правопорушення, визнано позивачку винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення. Враховуючи викладене, представник відповідача, вважає, оскаржувана постанова про притягнення до адміністративної відповідальності винесена на підставі та за результатами всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом №107368968 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності.

23.08.18 р. в.о. начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Авдєєву О.Р. надійшла заява ОСОБА_3 , який повідомив, що в квартирі АДРЕСА_1 , що є сусідньою квартирою до квартири заявника проводяться роботи з перепланування та переобладнання квартири, з порушенням цілісності конструкції схеми будинку та втручання в несучі конструкції та інженерні комунікації, внаслідок чого утворено дві самостійні квартири.

Наказом №01-13/162 від 02.07.2018 року в.о. начальника Управління ДАБК Одеської міської ради Авдєєв О.Р. уповноважив заступника начальника Управління начальника інспекційного відділу №1 Якименко Р.К. направляти головних спеціалістів на проведення позапланових перевірок, а також підписувати направлення на проведення позапланових перевірок протягом 2 півріччя 2018 року

Заступником начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Якименко Р.К. 05.09.2018 року видано направлення №001145 для проведення планового (позапланового) заходу, а саме позапланової перевірки реконструкції квартири АДРЕСА_2 на дві самостійні за адресою: АДРЕСА_6 а. щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За результами проведеної перевірки з 05.09.2018 року по 14.09.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради складено Акт №001145 щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідно до якого виявлено наступні порушення: ОСОБА_1 виконала будівельні роботи із реконструкції квартири АДРЕСА_2 з розподілом на дві самостійні квартири АДРЕСА_2 та АДРЕСА_2 , без отримання права на виконання таких робіт, чим порушила ч. 1 ст. 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; не забезпечила здійснення авторського нагляду за будівництвом, чим порушила ч.1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку №903 від 11.07.2007 року; не забезпечила здійснення технічного нагляду за будівництвом, чим порушено абз. 2 ч. 1 ст. 11 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та п. 2 Порядку №903 від 11.07.2007 року.

14.09.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого повідомлено, що справу буде розглянуто у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради за адресою: м. Одеса, вул. Черняховського, 6 28 вересня 2018 року та роз`яснено права особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, згідно якого вимагали усунути порушення вимог містобудівної діяльності у термін до 14.11.2018 року, шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або привести об`єкт до первісного стану у відповідності до договору купівлі-продажу №370 від 22.02.2017 року.

Про направлення Акту, Протоколу та Припису ОСОБА_1 свідчить супровідний лист заступника начальника управління ДАБК Одеської міської ради Якименко Р.К., згідно якого повідомлено додатково про дату розгляду справи про адміністративне правопорушення, списки поштових відправлень та відповідні квитанції.

Від отримання та підпису вищевказаних документів ОСОБА_1 відмовилася, про що було зроблено відповідну позначку у акті, приписі та протоколі. Матеріали справи не містять підтвердження про отримання ОСОБА_1 даних документів, оскільки відстеження поштового відправлення містить лише позначку «відправлення у точці видачі/доставки».

Представник позивача в судовому засіданні посилався на те, що місце реєстрації ОСОБА_1 є: АДРЕСА_4 , однак доказів до матеріалів справи не надав.

28 вересня 2018 року відповідачем за порушення замовником будівництва авторського нагляду, постановив визнати ОСОБА_1 винною у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000 грн., про що складено Постанову №657/18.

З Висновку щодо технічної можливості поділу квартири АДРЕСА_1 на два самостійні, виданого Новим БТІ за вих. №1913/12-17 від 06.12.2017 року, вбачається, що за технічними показниками об`єкт може бути поділено.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 , відповідно до витягу №107378053 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрації права власності.

Також Нове БТІ ТОВ «Бюро технічної інвентаризацій» видано технічні паспорти на нові квартири, що утворилися в результаті поділу квартири АДРЕСА_2 .

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб`єктів містобудування у цій сфері.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вирішити питання про відповідальність суб`єкта містобудування.

Водночас, суд враховує, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

При цьому, згідно правил ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 визначення категорії складності об`єктів будівництва з урахуванням класу наслідків (відповідальності) здійснюється за характеристиками таблиці А.1. Зокрема, клас наслідків (відповідальності) будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури СС2 визначається з урахуванням даних про можливу небезпеку для здоров`я і життя людей, кількість осіб, які постійно перебувають на об`єкті, становить від 300-400; 50-300 осіб в залежності від категорії складності об`єкта будівництва.

Згідно із п. 4.14 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 при розробленні проектної документації на капітальний ремонт частини існуючого об`єкта (приміщень, квартир) без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності об`єкта будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

При виконанні поточного ремонту, перепланування та/або переобладнання окремих приміщень (квартир) без втручання в несучі та огороджувальні конструкції, а також інженерні системи об`єкта, клас наслідків (відповідальності) та категорію складності не визначають.

Як вбачається з матеріалів перевірки, об`єкт, відносно якого виявлено порушення позивачем правил містобудівного законодавства, є окремим приміщенням (квартирою). Під час проведення будівельних робіт на об`єкті не здійснювалось призупинення використання існуючого об`єкта за функціональним призначенням.

Отже, категорія складності об`єкта будівництва, що належить позивачу, визначається без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

Таким чином, під час визначення класу наслідків підлягають врахуванню самостійні характеристики об`єкта (квартири), на якому здійснюються відповідні роботи.

Так, відповідно до правил ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, зокрема, можлива небезпека для здоров`я і життя людей, кількість осіб, які постійно перебувають на об`єкті, становить від 0-50; 50-100 осіб в залежності від категорії складності об`єкта будівництва, характеризує об`єкт із класом наслідків СС1.

Водночас, відповідно до оспорюваної за цим позовом постанови, контролюючим органом під час виявленого правопорушення застосовано до позивача стягнення, передбачене ч. 13 ст. 96 КУпАП, а саме за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду за будівництвом.

Таким чином, посилання представника позивача на невірне визначення класу наслідків та спростування такого представником відповідача не стосуються предмету доказування, адже постанову складено за порушення замовником будівництва технічного нагляду.

Суд погоджується, з доводами позивача, про те, що до виконаних робіт ОСОБА_1 не застосовується положення Закону України «Про архітектурну діяльність».

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» архітектурна діяльність - діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування, забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Згідно ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» об`єкти архітектурної діяльності (об`єкти архітектури) - будинки і споруди житлово-цивільного, комунального, промислового та іншого призначення, їх комплекси, об`єкти благоустрою, садово-паркової та ландшафтної архітектури, монументального і монументально-декоративного мистецтва, території (частини територій) адміністративно-територіальних одиниць і населених пунктів.

Положеннями ч. 1 ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Також посилання представника позивача на відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.13 ст.96 КУпАП підтверджується наступним.

Відповідно до п.3.2 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад зміст проектної документації на будівництво» об`єкт будівництва це будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення,

Згідно ч. 1 ст. 382 ЦК України квартирою є ізольоване помешкання в житловому будинку, призначене та придатне для постійного у ньому проживання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903 затверджено Порядок здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (далі - Порядок № 903), який визначає механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств (далі - будівництво об`єкта) (п. 1 Порядку № 903).

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ч.1 ст. 4 Закону України «Про регулювання мвстобудівної діяльності» об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.

Тобто, квартира не є самостійним об`єктом будівництва, а є частиною будинку, який, в свою чергу, є об`єктом будівництва.

Таким чином, чинним законодавством України не передбачено, а відповідачем не доведено необхідність здійснення технічного нагляду під час реконструкції квартири.

Разом з цим, суд враховує, що відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

З огляду на те, що матеріали справи не містять відомостей про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи, зазначені обставини перешкоджають подальшому провадженню у вирішенні питання відносно виявленого правопорушення.

На думку суду, уповноважений орган має забезпечити заслуховування пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняти обґрунтований висновок про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, складені не на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята не у відповідності до правил законодавства, що є безумовною підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень

За таких обставин, зважаючи на вищевикладене, зважаючи на порушення Управління ДАБК процедури притягнення до адміністративної відповідальності, враховуючи відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, суд дійшов висновку, про скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної та закриття провадження у справі.

Згідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів

Відповідно до ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства є обов`язковість рішень суду

Таким чином, суд вважає, що Відповідачем не доведено правомірність своїх дій по винесенню оскаржуваної Позивачем постанови про накладення адміністративного штрафу.

Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 205, 243-246, 255, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати Постанову по справі про адміністративне правопорушення №657/18 від 28 вересня 2018 року, винесену виконуючим обов`язки начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Русланом Костянтиновичем, про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 13 статті 96 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м.Одеси протягом десяти днів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений та підписаний суддею 19 липня 2019 року.

Суддя К.С. Шкамерда