Справа № 0640/4110/18
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

17 липня 2019 року

Київ

справа №0640/4110/18

адміністративне провадження №К/9901/12972/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Шевцової Н.В.,

суддів: Радишевської О.Р., Уханенка С.А.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні у касаційній інстанції адміністративну справу № 0640/4110/18

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Житомирській області, третя особа - Андрушівське відділення поліції Бердичівського відділу поліції Головного управління в Житомирській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року, прийняту у складі колегії суддів: головуючого судді - Сторчака В. Ю., суддів: Мельник-Томенко Ж. М. Ватаманюка Р. В.,

УСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст позовних вимог

1. 15 серпня 2018 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі - ГУНП в Житомирській області, відповідач), у якому просив суд:

1.1. визнати протиправними та скасувати наказ начальника ГУНП в Житомирській області від 23 липня 2018 року №149 о/с щодо переміщення ОСОБА_1 з посади начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області на посаду заступника начальника Черняхівського відділення поліції Коростишівського ВП ГУНП в Житомирській області, а також наказ від 06 липня 2018 року № 850 в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ;

1.2. поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на посаді начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області з моменту переміщення з неї;

1.3. зобов`язати ГУНП в Житомирській області нарахувати та стягнути на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення до дня поновлення на роботі.

2. В обґрунтування позову позивач зазначає, що висновки службового розслідування, що були підставою для прийняття наказу про переміщення на посаді не відповідають дійсності. Позивач також вказує, що з актом запропонування вакантних посад не був ознайомлений.

3. Відповідач позов не визнав, вказуючи, що підставою для видачі наказу від 06 липня 2018 року № 850 слугували результати службового розслідування, встановлені висновком від 05 липня 2018 року, якими встановлено факти порушення чинного законодавства з боку окремих працівників Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП, зокрема з боку керівника вказаного відділення підполковника поліції ОСОБА_1 .

4. Крім того, представником відповідача заявлено клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Андрушівське відділення поліції Бердичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

5. 11 жовтня 2018 року ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду клопотання представника відповідача задоволено, залучено до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Андрушівське відділення поліції Бердичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі - Андрушівське відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області, третя особа).

6. 14 грудня 2018 року представник позивача заявив клопотання про залишення без розгляду пункт 3 позовних вимог.

7. 14 грудня 2018 року ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду задоволено заяву адвоката позивача, позовні вимоги в частині зобов`язання ГУНП в Житомирській області нарахувати та стягнути на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу, починаючи з дня звільнення до дня поновлення на роботі - залишено без розгляду.

ІІ. Установлені судами фактичні обставини справи

8. 20 січня 2017 року ОСОБА_1 призначений на посаду начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області.

9. 18 червня 2018 року на підставі наказу ГУНП в Житомирській області № 605 «Про призначення та проведення службового розслідування стосовно керівництва Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП» призначено проведення службового розслідування щодо керівництва Андрушівського ВП, результати якого викладено у висновку від 05 липня 2018 року (далі - Висновок).

10. За результатами службового розслідування встановлено факти нестійкого соціально-психологічного клімату в колективі.

10.1. Щодо стану дисципліни та законності встановлено, що:

10.1.1. відсутній інформаційний стенд з відомостями про керівництво відділення поліції;

10.1.2. неналежним чином ведеться журнал обліку відвідувачів та запрошених до відділення поліції. Журнал не прошитий та не пронумерований;

10.1.3. книга скарг та пропозицій громадян на момент перевірки у червні 2018 року потребує заміни, так як заведена до реформування міліції;

10.1.4. у відділенні поліції відсутні дублікати ключів від переважної більшості службових кабінетів;

10.1.5. не працює спідометрове обладнання на автомобілі марки ВАЗ 21099;

10.1.6. виявлено випадки ігнорування окремими поліцейськими вимог відомчих нормативних документів МВС, НПУ та ГУНП в області, що регламентують порядок експлуатації і використання службових транспортних засобів, зокрема непроходження передрейсового інструктажу працівниками Андрушівського ВП Боровим, Євдощуком та Орищенком;

10.1.7. відсутні записи в журналі виїзду та повернення службового автотранспорту 01.06.2018, 02.06.2018, 03.06.2018, 07.06.2018 та 08.06.2018;

10.1.8. Журнал обліку доставлених на спеціальний майданчик транспортних засобів ведеться неналежним чином;

10.1.9. службові бокси №2, №5, №6 використовуються не за їх прямим призначенням.

10.2. Крім того, виявлено, що в порушення вимог статті 214 Кримінального процесуального кодексу України мало місце невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та не передачі до слідчого відділення Андрушівського ВП Бердичівського ВП ГУНП в Житомирській області матеріалів єдиного обліку після їх безпосередньої реєстрації в єдиному обліку чергової частини (в журналі єдиного обліку, далі - ЖЕО). розгляд таких матеріалів на предмет можливості їх внесення до ЄРДР безпосередньо після їх реєстрації в єдиному обліку, слідчим відділенням не проводився. За таких умов, повідомлення начальникові Андрушівського ВП про відсутність підстав для внесення відомостей в ЄРДР, слідчим відділенням не складались та не направлялись.

10.2.1. За проведення комплексної перевірки працівниками управлінь організаційно-аналітичного забезпечення та оперативного реагування вказаних матеріалів внесені відомості до ЄРДР та розпочато кримінальні провадження за номерами: 0000170, 0000171, 0000172, 0000173.

10.3. Також виявлено не проведення підлеглими позивача перевірочних дій, ненадання відповідей громадянам, списання матеріали ЖЄО №1406, №1633, №1663, №1681, №1731, №1753, №1761, №1768, №1770, №1736.

10.4. Виявлено факти недотримання вимог статті 214 КПК України щодо внесення відомостей до ЄРДР протягом 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зокрема: ЖЄО №1985, №1986, №1989.

11. За результатом службового розслідування вирішено накласти на начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади за порушення службової дисципліни, недотримання вимог статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06 листопада 20015 року № 1377 (далі - Інструкція № 1377), що виразилося у незабезпеченні контролю за діяльністю підлеглих та послаблення вимогливості до них, неналежно організованої роботи, направленої на зміцнення дисципліни та законності у підпорядкованому підрозділі, невжиття достатніх заходів щодо дотримання транспортної дисципліни та усунення раніше виявлених недоліків у службовій діяльності ввіреного підрозділу, необ`єктивному розгляді звернень громадян та ненаданні на них відповіді, а також неповерненні до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу матеріалів у яких наявні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення.

12. 06 липня 2018 року Наказом ГУНП в Житомирській області № 850 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" до начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади (далі - Наказ № 850).

13. Судом апеляційної інстанції встановлено, що із зазначеним наказом позивача ознайомлено 18 липня 2018 року, що підтверджується актом від 18 липня 2018 року № 3244/12-2018.

14. У подальшому, з метою реалізації накладеного дисциплінарного стягнення, позивачу запропоновано рівнозначні посади, від яких останній відмовився (акт від 20 липня 2018 року № 3548).

15. 23 липня 2018 року наказом ГУНП в Житомирській області № 149 о/с відповідно до пункту 2 частини першої статті 65 Закону України "Про Національну поліцію" полковника поліції ОСОБА_1 переміщено заступником начальника Черняхівського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, звільнивши з посади начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції цього ж управління, з 23 липня 2018 року, з яким ОСОБА_1 ознайомлений особисто 07 серпня 2018 року, після виходу з лікарняного.

16. 29 листопада 2018 року наказом ГУНП в Житомирській області №231 о/с внесено зміни до наказу ГУНП в Житомирській області від 23 липня 2018 року №149 о/с, та викладено його в такій редакції: " відповідно до пункту 3 частини І статті 65 Закону України "Про Національну поліцію", перемістити підполковника поліції ОСОБА_1 заступником начальника Черняхівського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області, встановивши посадовий оклад 3000 гривень, звільнивши з посади начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції цього ж Головного управління, з 23 липня 2018 року".

ІІІ. Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

17. Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 10 грудня 2018 року адміністративний позов задоволено.

17.1. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області №149 о/с від 23 липня 2018 року "Про переміщення з посади начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області на посаду заступника начальника Черняхівського відділення поліції Коростишівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області підполковника поліції ОСОБА_1 ", на підставі пункту 2 частини першої статті 65 Закону України "Про Національну поліцію".

17.2. Визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Житомирській області № 850 від 06 липня 2018 року "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 ".

17.3. Поновлено з моменту переміщення підполковника поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на посаді начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області.

18. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що висновки службового розслідування, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної адміністративної справи, а тому прийняті на їх підставі накази щодо ОСОБА_1 підлягають скасуванню. Крім того, підставою для переміщення ОСОБА_1 став підпункт 6 пункту 2 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», яким визначено, можливість переміщення на посаду з меншим обсягом роботи, проте дана норма не підлягає застосуванню, оскільки таке переміщення можливе лише за умови проведення атестації та складання за її результатами відповідного висновку.

19. 17 квітня 2019 року постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду рішення суду першої інстанції скасовано, ухвалено нову постанову, якою в задоволенні позову відмовлено.

20. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд апеляційної інстанції виходив з того, що за наслідками службового розслідування, складено обґрунтований висновок про наявність в діях позивача вчинків, які слугували підставою для застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади. Під час службового розслідування було повністю встановлено вину ОСОБА_1 у скоєнні ним дисциплінарного проступку, а тому видання ГУНП в Житомирській області наказу №850 від 06 липня 2018 року є правомірним та таким, що повністю узгоджується з нормами чинного законодавства. Крім того, апеляційний суд зазначив, що скасовуючи Наказ №149 о/с від 23 липня 2018 року, суд першої інстанції не взяв до уваги той факт, що до цього наказу внесено зміни та застосовано окрему підставу, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України".

ІV. Касаційне оскарження

21. Не погодившись з постановою суду апеляційної інстанції, позивачем до Верховного Суду подано касаційну скаргу, в якій він посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та залишити в силі рішення суду першої інстанції як таке, що відповідає закону.

22. Обґрунтовуючи порушення норм процесуального права, позивач вказує, що постанова суду апеляційної інстанції прийнята поза межами строків, визначених статтею 309 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). Крім того, судом апеляційної інстанції взагалі не розглянуто та не прийнято рішення щодо клопотання позивача від 09 лютого 2019 року про закриття апеляційного провадження у цій справі. Також, судом не розглянуто заперечення відповідача проти цього клопотання від 14 лютого 2019 року та додаткові пояснення позивача від 15 лютого 2019 року. Судом апеляційної інстанції не враховано клопотання позивача від 19 лютого 2019 року з додатками, що характеризує особу позивача та свідчить про упереджене ставлення до нього відповідача.

23. На думку позивача, до оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції внесено неправдиві відомості щодо невідомого сторонам оскаржуваного рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року.

24. Порушення норм матеріального права позивач доводить тим, що у випадку виконання дисциплінарного стягнення поліцейського переводять на посаду нижчу, згідно підпункту 5 пункту 3 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію». Позивач обґрунтує відсутність своєї вини у вчиненні правопорушень, виявлених за наслідком службового розслідування.

25. Відповідач у відзиві на касаційну скаргу спростовує її доводи, просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

26. 05 червня 2019 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою та витребувано з Житомирського кружного адміністративного суду справу № 0640/4110/18.

27. 26 червня 2019 року справа № 0640/4110/18 надійшла до Верховного Суду.

28. 26 червня 2019 року до Верховного Суду надійшло клопотання позивача про винесення окремої ухвали про усунення причин і умов, що сприяли порушенню вимог статті 380 КАС України під час виконання відповідачем оскаржуваного рішення, а також окремої ухвали, якою зобов`язати ГУНП застосувати під час виконання рішень судів вимоги статті 380 КАС України.

V. Релевантні джерела права й акти їх застосування

29. Статтею 327 Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", що набув чинності 15 грудня 2017 року (далі - КАС України), обумовлено, що судом касаційної інстанції в адміністративних справах є Верховний Суд.

30. За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

31. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

32. За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

33. Закон України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року № 3460-IV

33.1. Частиною другою статті 7 визначено, що у разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

33.2. На підставі статті 8 начальник несе персональну відповідальність за стан службової дисципліни і повинен постійно його контролювати. Начальник зобов`язаний бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів, наказів, норм моралі, професійної та службової етики, розвивати і підтримувати в підлеглих свідоме ставлення до виконання службових обов`язків, честь і гідність, заохочувати розумну ініціативу, самостійність, старанність у службі, уміло застосовувати заходи дисциплінарного впливу.

33.2.1. Особливу увагу начальник повинен приділяти вивченню індивідуальних якостей підлеглих, дотриманню статутних відносин між ними, створенню здорового морально-психологічного клімату в колективі, його згуртуванню, своєчасному запобіганню порушенням службової дисципліни та виявленню причин їх учинення, формуванню нетерпимого ставлення до порушників, враховуючи при цьому думку колективу та громадськості.

33.2.2. Начальник зобов`язаний попередити про неприпустимість порушення службової дисципліни, а в разі вчинення підлеглим таких діянь за необхідності накласти на винного дисциплінарне стягнення або порушити клопотання про накладення стягнення старшим прямим начальником.

33.2.3. Старші за званням та посадою в усіх випадках зобов`язані вимагати від молодших дотримання службової дисципліни, зокрема, правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету.

34. Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VIII

34.1. частина перша статті 18 визначає обов`язки поліцейського, зокрема, поліцейський зобов`язаний:

34.1.1. 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

34.1.2. 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

34.1.3. 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;

34.1.4. 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;

34.1.5. 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;

34.1.6. 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді

34.2. стаття 65 встановлює підстави і порядок переміщення поліцейських в органах, закладах та установах поліції, серед іншого, на

34.2.1. рівнозначні посади для більш ефективної служби, виходячи з інтересів служби; за ініціативою поліцейського; у зв`язку зі скороченням штатів або проведенням реорганізації; у разі необхідності проведення кадрової заміни в місцевостях з особливими природними, географічними, геологічними, кліматичними, екологічними умовами (далі - місцевості з визначеним строком служби); за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; з меншим обсягом роботи з урахуванням професійних і особистих якостей - на підставі висновку атестації; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри відповідно до статті 87 цього Закону.

34.2.2. на посади, нижчі ніж та, на якій перебував поліцейський у зв`язку зі скороченням штатів або реорганізацією в разі неможливості призначення на рівнозначну посаду; за станом здоров`я - на підставі рішення медичної комісії; через службову невідповідність - на підставі висновку атестації з урахуванням професійних і особистих якостей; за ініціативою поліцейського; як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі звільнення з посади на підставі рішення місцевої ради про прийняття резолюції недовіри, відповідно до статті 87 цього Закону; у зв`язку із зарахуванням на навчання до вищого навчального закладу із специфічними умовами навчання, який здійснює підготовку поліцейських, на денну форму навчання, а також у разі призначення на посаду після закінчення навчання.

35. Закон України «Про звернення громадян» від 02 жовтня 1996 року № 393/96-ВР

35.1. Положеннями статей 15 та 19 на органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи покладено обов`язок об`єктивно і вчасно розглядати заяви (клопотання) громадян, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

36. Пункт 5 розділу III Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС України від 06 листопада 20015 року № 1377 (далі - Інструкція № 1377) встановлює, що про наявність письмових заяв про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, що надійшли до чергової частини органу поліції, та повідомлень, що надійшли усно, у яких наявні відомості, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, після реєстрації в ЖЕО уповноважений працівник чергової частини доповідає начальникові слідчого підрозділу для внесення слідчими відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформує начальника органу поліції.

36.1. Про заяви і повідомлення, які надійшли до чергової частини органу поліції і в яких відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, після їх реєстрації в ЖЕО доповідається уповноваженим працівником чергової частини начальникові органу поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

36.2. У разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в ЖЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу.

37. Кодекс адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року № 2747-IV (у редакції, чинній з 15 грудня 2017 року)

37.1. Стаття 351. Підстави для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення

37.1.1. Підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

37.1.2. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.

37.2. Відповідно до частини другої статті 353 підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо:

37.2.1. 1) суд не дослідив зібрані у справі докази; або

37.2.2. 2) суд необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи;

37.2.3. 3) суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.

37.3. Частина третя статті 353 встановлює, що порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд, якщо:

37.3.1. справу розглянуто і вирішено неповноважним складом суду;

37.3.2. в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави його відводу обґрунтованими;

37.3.3. справу розглянуто адміністративними судами за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою касаційну скаргу такою підставою;

37.3.4. суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі;

37.3.5. судове рішення не підписано будь-яким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені в судовому рішенні;

37.3.6. судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу;

37.3.7. судове рішення ухвалено судом з порушенням правил юрисдикції (підсудності), визначених статтями 20, 22, 25-28 цього Кодексу;

37.3.8. суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

37.3.9. Судове рішення не підлягає скасуванню з підстави, визначеної пунктом 7 цієї частини, якщо учасник справи, який подав касаційну скаргу, при розгляді справи судом першої інстанції без поважних причин не заявив про непідсудність справи.

37.4. За частиною третьою статті 380 КАС України суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він:

37.4.1. закриває провадження у справі;

37.4.2. залишає позов без розгляду;

37.4.3. відмовляє в позові повністю;

37.4.4. задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

37.5. Частиною четвертою статті 380 КАС України визначено, що питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

VІ. ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

38. Аналіз наведених приписів законодавства дає підстави для висновку, що на начальника органу поліції покладено обов`язки щодо забезпечення контролю за діяльністю підлеглих осіб, дотримання ними службової дисципліни, створення належного соціально-психологічного клімату у колективі, ефективної організації роботи ввіреного підрозділу, направленої на зміцнення дисципліни та законності у підпорядкованому підрозділі, вжиття достатніх заходів, направлених на недопущення порушень трудової дисципліни дисципліни та усунення раніше виявлених недоліків у службовій діяльності посадових осіб ввіреного підрозділу.

39. Після реєстрації заяв (повідомлень) про вчинення кримінальних правопорушень у черговій частині в ЖЄО саме на начальника органу поліції покладено обов`язок вирішити питання про необхідність розгляду вказаних заяв у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення у разі, якщо в них відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, а не вносити відомості до ЄРДР і розпочинати досудове розслідування.

40. Водночас у разі встановлення начальником органу поліції в заяві (повідомленні) відомостей, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, він за своєю резолюцією (не пізніше однієї доби з часу реєстрації заяви в ЖЄО) повертає її (його) до чергової частини для негайної передачі начальнику слідчого підрозділу для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.

41. У цій справі судами попередніх інстанцій встановлено, що підставою для прийняття спірних наказів став висновок службового розслідування, яким вирішено накласти на начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади за порушення ним службової дисципліни, недотримання вимог статті 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 5 розділу III Інструкції № 1377 (далі - Інструкція № 1377).

42. Судами попередніх інстанцій досліджено докази, надані на підтвердження наявності складу дисциплінарних правопорушень у діях (бездіяльності) позивача.

43. Щодо безпідставного списання окремих матеріалів ЖЄО, Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції, що вказаний факт визнано самим позивачем у поясненні від 29 червня 2018 року, яке отримане під час проведення службової перевірки, що необґрунтовано не взято до уваги судом першої інстанції. Зокрема, у поясненні позивачем зазначено, що такі порушення дійсно були допущені окремими його підлеглими працівниками, проте він як керівник цього вчасно не проконтролював, однак, зобов`язується цього не допускати у подальшому.

44. Апеляційний суд обґрунтовано визнав неприйнятними твердження позивача про відсутність його безпосередньої відповідальності, оскільки належна організація реєстрації заяв (повідомлень) про кримінальні правопорушення є безпосереднім обов`язком начальника органу поліції. Крім того, саме начальник органу поліції має приймати остаточне рішення про необхідність розгляду вказаних заяв у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення у разі, якщо в них відсутні відомості, які вказують на вчинення кримінального правопорушення. Будь-якого спрощення такого порядку чинним законодавством не допускається. До того ж, як встановлено апеляційним судом, відповідно до записів журналу вихідної кореспонденції, записи, які б підтверджували підготовку та направлення відповідей громадянам у порядку, встановленому Законом України «Про звернення громадян», відсутні.

45. Матеріалами справи підтверджено, що окрім зазначених вище порушень, перевіркою виявлено ряд інших фактів щодо неналежного рівня управлінської діяльності начальника Андрушівського відділення поліції Бердичівського відділу поліції ГКНП підполковника поліції ОСОБА_1 , що виразились у незабезпеченні контролю за діяльністю підлеглих, неналежної організаційної роботи, направленої на зміцнення дисципліни та законності у підпорядкованому підрозділі, невжиття достатніх заходів щодо усунення раніше виявлених недоліків у службовій діяльності ввіреного підрозділу, тощо.

46. Верховний Суд погоджується з висновками апеляційного суду, що навіть вибіркове спростування наявності окремих складів дисциплінарних правопорушень, що було зроблено судом першої інстанції, не свідчить про протиправність Наказу № 850.

47. Оцінюючи правомірність Наказу № 149 о/с суд апеляційної інстанції обґрунтовано врахував, що відповідно до наказу від ГУНП в Житомирській області від 29 листопада 2018 року №231 о/с було внесено зміни до наказу ГУНП в Житомирській області від 23 липня 2018 року №149 о/с в частині зміни підстави звільнення на пункт 3 частини першої статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», а саме застосовано окрему підставу, як виконання накладеного дисциплінарного стягнення - звільнення з посади відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України", при цьому порядок переміщення позивача було дотримано.

48. Доводи касаційної скарги таких висновків не спростовують і зводяться до переоцінки встановлених судом апеляційної інстанції обставин справи.

49. Посилання позивача на процесуальні порушення, допущені судом апеляційної інстанції, є безпідставними в силу положень частини другої статті 351 КАС України, при цьому позивачем не наведено жодного процесуального порушення, яке є обов`язковою підставою для скасування судового рішення на підставі положень частин другої та третьої статті 353 КАС України.

50. Верховний Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про винесення окремих ухвал, оскільки питання про поворот виконання рішення суд апеляційної інстанції при відмові у позові вирішує за наявності відповідної заяви сторони.

51. Водночас судом апеляційної інстанції допущено описку у тексті мотивувальної частини рішення та зазначено, що рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 28 листопада 2018 року вимогам обґрунтованості не відповідає. Вказана обставина є підставою для звернення позивача із заявою до суду апеляційної інстанції про виправлення описки або для виправлення описки апеляційним судом за власною ініціативою.

52. За таких обставин, Верховний Суд дійшов висновку, що рішення суду апеляційної інстанції у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, у судовому рішенні повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.

VIІ. Судові витрати

53. З огляду на результат касаційного розгляду, судові витрати не розподіляються.

Керуючись статтями 3, 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

2. Постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року у справі № 0640/4110/18 залишити без змін.

3. Судові витрати не розподіляються.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Н. В. Шевцова

Судді О. Р. Радишевська

С. А. Уханенко