Справа № 1840/3770/18
Суддя: Кононенко З.О.
Дата ухвалення: 2019-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2019 р.Справа № 1840/3770/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Кононенко З.О.,

Суддів: Калитки О. М. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Цибуковської А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року, головуючий суддя І інстанції: О.М. Кунець, вул. Герасима Кондратьєва, 159, м. Суми, 40021, повний текст складено 22.03.19 року по справі № 1840/3770/18

за позовом ОСОБА_1

до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови, визнання незаконним припису,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до Сумського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради, у якій просила суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №50 від 24.09.2018 по справі про адміністративне правопорушення;

- визнати незаконним припис державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №58 від 17.09.2018 про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В обгрунтування позовних вимог, позивач зазначала, що її не було проінформовано про проведення перевірки стосовно неї, акт перевірки було складено за відсутності представника позивача, висновки позапланової перевірки не грунтуються на фактичних обставинах справи, а пояснення, що надавала позивач, в протоколі та Акті перевірки не зафіксовані головним спеціалістом відділу здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю Управління ДАБК СМР Диким А.М. Позивач заперечує факт вчинення нею правопорушення. При цьому, в заяві, яка надійшла від позивача 16.10.2018р. (а.с.26-27) позивач просила суд врахувати, що нею виконано Припис Управління ДАБК СМР №58 від 17.09.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт позивач виконала, на підтвердження цього надала копію повідомлення про зупинення підготовчих та будівельних робіт (а.с.30).

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №50 від 24.09.2018 по справі про адміністративне правопорушення, визнання незаконним припису державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №58 від 17.09.2018 про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - відмовлено у повному обсязі.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного, на його думку, вирішення спору судом першої інстанції. Також позивач зазначає, що його думку, судом першої інстанції безпідставно не враховано експертний висновок з технічного обстеження № 1 від 01.11.2018 року, який складено експертом з технічного обстеження будівель та споруд Шпота В.В . Згідно експертного дослідження оглянутий об`єкт відповідає елементам і конструкціям "ганку".

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради надійшло звернення гр. ОСОБА_3 від 13.08.2018 р. (зареєстровано 15.08.2018 за №255/29.01-13) (а.с.42) щодо виконання позивачем будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 без дозвільних документів та з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадовими особами Управління ДАБК СМР було здійснено вихід на об`єкт та зафіксовано виконання будівельних робіт, що підтверджується Службовою запискою ОСОБА_4 від 29.08.2018 року №223/1/29.01-09 (а.с.43) та фотофіксацією об`єкту (а.с.64-67).

На підставі вищевказаного звернення гр. ОСОБА_3 03.09.2018 року Управлінням ДАБК СМР видано наказ №89-ОД "Про проведення позапланового заходу" (а.с.44).

Відповідно до Направлення для проведення позапланового заходу від 04.09.2018 року №58 термін перевірки встановлено з 04.09.2018 року по 17.09.2018 року (а.с.45).

На виконання вимог законодавства, позивачу було вручено Направлення для проведення позапланового заходу №58 та повідомлено про необхідність з`явитися до Управління ДАБК СМР для оформлення та ознайомлення з матеріалами складеними за результатами перевірки, що підтверджується особистим підписом позивача від 04.09.2018 року на зворотньому боці Направлення (а.с. 45 зворотній бік).

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку про безпідставність посилання позивача на положення Постанов КМУ №406 від 07.06.2017 року "Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію", відповідно до якої було затверджено 18 пунктів будівельних робіт, для виконання яких непотрібно отримувати дозвільну документацію в органах ДАБІ, серед яких визначено - зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів - ганків. Дана обставина позивачем належним чином не доведена. Отже, у зв`язку з виявленими правопорушеннями норм чинного містобудівного законодавства, стосовно ОСОБА_1 відповідачем було правомірно складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.09.2018 року №58, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17.09.2018року №58 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 17.09.2018 року № 58.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 3.1. Розділу III Положення про Управління державного архітектурно- будівельного контролю Сумської міської ради, затвердженого рішенням Сумської міської ради від 28.09.2016 року № 1129-МР (зі змінами), основним завданням Управління є здійснення відповідно до законодавства державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 7 Порядку № 553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно- будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки серед іншого є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

З матеріалів справи вбачається, що при опрацюванні звернення гр. ОСОБА_3 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради від 15.08.2018 р. №255/29.01- 13, щодо виконання позивачем будівельних робіт за адресою: м. Суми, вул. Гетьмана Мазепи, 28 без дозвільних документів та з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, посадовими особами Управління було здійснено вихід на об`єкт та зафіксовано виконання будівельних робіт, що підтверджується Службовою запискою ОСОБА_4 від 29.08.2018рокуМ 223/1/29.01-09 та фотофіксацією об`єкту.

03.09.2018 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради видано наказ №89-ОД «Про проведення позапланового заходу», підставі звернення гр. ОСОБА_3 до Управління державного архітектурно- будівельного контролю Сумської міської ради від 15.08.2018 р. №255/29.01-13.

Відповідно до Направлення для проведення позапланового заходу від 04.09.2018 року № 58 термін перевірки встановлено з 04.09.2018 року по 17.09.2018 року.

Згідно абз. 11 п. 7 Порядку № 553, під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

На виконання вимог законодавства, позивачу було вручено направлення для проведення позапланового заходу № 58 та повідомлено про необхідність з`явитися до Управління для оформлення та ознайомлення з матеріалами складеними за результатами перевірки, що підтверджується особистім підписом позивача від 04.09.2018 року на зворотному боці направлення.

Порядок оформлення результатів державного архітектурно-будівельного контролю визначено п. 16-23 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки.

Відповідно до вимог чинного містобудівного законодавства за результатами позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю відповідачем було складено Акт перевірки № 58 від 17.09.2018 року.

Колегія суддів звертає увагу, що даний Акт було отримано 17.09.2018 року позивачем наручно, що підтверджується її особистим підписом в акті перевірки у графі «Примірник цього акту отримано на 12 сторінках».

За результатами позапланового заходу, згідно розділу VI «Опис виявлених порушень» Акту перевірки № 58, встановлено що позивачем були проведені будівельні роботи з добудови до будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі сторони входу розміром орієнтовно 2x4 м.

Згідно з Єдиним реєстром документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що знаходиться у відкритому доступі на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація про реєстрацію документів дозвільного характеру на виконання будівельних робіт з добудови житлового будинку АДРЕСА_1 відсутня.

Жодних документів дозвільного характеру на дані будівельні роботи та проектна документація позивачем ані до суду першої інстканції ані до суду апеляційної інстанції не надано.

Таким чином, відповідачем за результатами позапланового заходу було виявлено виконання будівельних робіт з добудови, без наявності робочого проекту, без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням вимог містобудівного законодавства та дає підстави вважати дані роботи самочинним будівництвом.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" - "Будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно частини 1 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" - "Право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів незначними наслідками (CЗ1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт", ч. 2 статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" - "Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється".

Щодо доводів позивача в апеляційній скарзі стосовно того, що виконані ним будівельні роботи не потребують подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, у відповідності до п. 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 року № 406 «Про затвердження переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію», колегія суддів зазначає наступне.

Так, відповідно до вказаного пункту, не потребує подання повідомлення зведення на земельній ділянці тимчасових будівель та споруд без влаштування фундаментів, зокрема навісів, альтанок, наметів, накриття, сходів, естакад, літніх душових, теплиць, гаражів, а також свердловин, криниць, люфт-клозетів, вбиралень, вигрібних ям, замощень, парканів, відкритих басейнів та басейнів із накриттям, погребів, входів до погребів, воріт, хвірток, приямків, терас, ґанків - щодо індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків.

Згідно ст. 28 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Відповідно до ДСТУ Б Д. 1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» тимчасові будівлі та споруди -це виробничі, складські, допоміжні, житлові і суспільні будівлі та споруди, необхідні для виконання будівельно-монтажних робіт і обслуговування працівників будівництва, які спеціально будуються або пристосовуються на період будівництва.

Отже, з аналізу вищевикладених норм, тимчасова будівля та/або споруда - це одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.

Крім того, згідно п.3.2 Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Держбуду України від 24.05.2001 №127, вищезазначена будівля не відноситься до будівель тимчасового характеру.

Пунктом 3.2. Інструкції, встановлено, що будівлі тимчасового характеру (навіси, палатки, кіоски, накриття, літні душі, теплиці, покриті поліетиленовою плівкою тощо) це будівлі - збірно-розбірні, без фундаменту, з недовговічного матеріалу, сезонного використання (без утеплення основних огороджувати і их конструкцій).

Також характерною ознакою тимчасової споруди є відсутність фундаменту.

Згідно з додатком Б ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд» (далі - ДБН В.2.1-10-2009) фундамент - частина будівлі чи споруди, переважно підземна, яка сприймає навантаження від споруди і передає їх на основу, складену грунтами (природну) чи штучну. Тут же містяться визначення - фундаменти малозаглиблені, мілкого закладання, фундаменти заглиблені, фундаменти глибокого закладання, тобтсГрізних видів фундаментів залежно від глибини закладення,

Відповідно до п. 5.1 та 5.2 ДБН В.2.1-10-2009 фундаменти слід проектувати виходячи з розрахункових схем, що передбачають сумісне деформування об`єктів з основами, з урахуванням типу основ (природні чи щтучні), характеру чи способу передачі навантажень від будівель та споруд на основи; схеми можливого розвитку деформацій основи в залежності від глибини закладання фундаментів (малозаглиблені, мілкого закладання, заглиблені та глибокого закладання); типу власної конструкції фундаментів і жорсткості несучих конструкцій, що передають на них навантаження; способу влаштування фундаментів чи фундаментно-підвальних частин об`єктів (з вийманням чи без виймання грунту).

За характером передачі навантажень від несучих конструктивних елементів будівель та споруд на основи розрізняють фундаменти, що передають навантаження на основу: переважно по підошві (горизонтальній чи похилій), одночасно по підошві та бічним поверхням, які контактують з просторовою основою. Деформації і несуча здатність фундаментів за властивостями основи обумовлюються розмірами і глибиною розташування від денної поверхні поверхонь контакту в грунтовому середовищі та властивостями грунтів, що складають основи.

Приміткою до п. 5.1 встановлено, що фундаменти поділяють також за матеріалом (залізобетонні, бутобетонні, цегляні), видом та характером навантажень (згідно з ДБН В. 1.2-2), технологічними умовами виготовлення тощо.

Відповідно до Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна затвердженої наказом Державного комітету будівництва, архітектури та житлової політики України №127 від 24.05.2001 року (далі - Інструкція) фундамент - це підземна частина будинку, через яку передається навантаження від його надземної частини на грунт. Фундаменти бувають: стрічкові неперервні монолітні (бутові на складному, цементному або вапняному розчині, бутобетонні, бетонні, залізобетонні), стрічкові неперервні збірні (бетонні та залізобетонні), стовпчаті (бутові, бетонні та залізобетонні, дерев`яні стільці), перехресні бетонні та залізобетонні, пальові збірні забивні (залізобетонні, дерев`яні) буронабивні, коренеподібні.

Отже, враховуючи наведені норми законодавства, та те, що позаплановою перевіркою встановлено, що за адресою АДРЕСА_1 позивачем було проведено будівельні роботи з добудови приміщення розміром 2x4 м, зі сторони входу до будинку, з улаштуванням цегляних конструкцій, колегія суддів вважає, що даний об`єкт будівництва не можна віднести до тимчасової будівлі або споруди.

Згідно роз"яснення Міністерства будівництва, архітектури та житлово-комунального господарства Українии від 01.10.2006 р., виконана Позивачем добудова відноситься до капітального будівництва, оскільки виконана з капітальної цегляної стіни та тісно пов`язана з землею.

Аналізуючи наведене, колегія суддів не бере до уваги доводи апеляційної скарги позивача, щодо врахування експертного висновку з технічного обстеження № 1 від 01.11.2018 року, який складено експертом з технічного обстеження будівель та споруд Шпота В.В , згідно якого оглянутий об`єкт відповідає елементам і конструкціям "ганку", оскільки дані висновки зроблені експертом без належного дослідження питання, шляхом візуального огляду не досліджуючи факт наявності чи відсутності фундаменту, без зазначення будь-яких ознак та критеріїв, норм якими керувався Шпота В.В .

Також колегія суддів зазначає, що відповідно до загальноприйнятих правил виконання будівельних робіт, спорудження цегляних стін не може бути виконано без улаштування фундаменту (основи), оскільки саме фундамент (основа) сприяє міцності, стійкості та збереженню цегляних конструкцій, а також запобігання їх обваленню.

Враховуючи викладене, колегія суддів, дійшла висновку, що у зв`язку з виявленими правопорушеннями норм чинного містобудівного законодавства, стосовно ОСОБА_1 відповідачем було правомірно складено протокол про адміністративне правопорушення від 17.09.2018 року №58, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 17.09.2018року №58 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 17.09.2018 року № 58.

Згідно пункту 1 ч.1 ст.34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" - виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовна заява ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №50 від 24.09.2018 по справі про адміністративне правопорушення, визнання незаконним припису державного архітектурно-будівельного контролю Сумської міської ради №58 від 17.09.2018 про усунення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, є безпідставною, необґрунтованою та, відповідно, задоволенню не підлягає.

Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого, обґрунтовано відмовив у задоволенні адміністративного позову.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Колегія суддів вважає, що рішення Сумського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року по справі № 1840/3770/18 відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ч. 4 ст. 229, ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Сумського окружного адміністративного суду від 13.03.2019 року по справі № 1840/3770/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)З.О. Кононенко
Судді(підпис) (підпис) О.М. Калитка В.А. Калиновський
Повний текст постанови складено 19.07.2019 року