Справа № 540/1049/19
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2019-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1049/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Войтовича І.І.,

при секретарі: Бондарчук О.О.,

за участю:

представника позивача - Данилюк О. ОСОБА_1 .,

представника відповідача - Яцемирського С.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом ОСОБА_2

до Головного управління Державної фіскальної служби у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 15.11.2017 р. № 005521405, № 005511405,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення № 005521405 від 15.11.2017р. про застосування штрафних санкцій за порушення законодавства про патентування норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів розрахункових операцій у розмірі 36904,40 грн., № 005511405 від 15.11.2017р. про застосування адміністративного штрафу та інших санкцій у розмірі 510,00 грн.

Ухвалою суду від 27.05.2019 відкрито провадження в адміністративній справі. Справу розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Судове засідання призначено на 24.06.2019 о 10:00 год.

18.06.2018 до суду від ГУ ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі надійшов відзив на адміністративний позов.

24.06.2019 в судовому засіданні оголошено перерву. Розгляд справи призначено на 16.07.2019 о 10:30 год.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі. Суду пояснила, що Головним управлінням ДФС у Херсонській області було здійснено фактичну перевірку ФОП ОСОБА_2 . За результатами вказаної перевірки позивач отримав Акт перевірки від 17.10.2018 №431/21/22РРО/. Так, 18.11.2017 поштою ОСОБА_2 було отримано від відповідача пакет документів, а саме: ППР №005521405 від 15.11.2017 про застосування штрафних санкцій у розмірі 36904,40 грн., , ППР №005511405 від 15.11.2017 та лист «Про результати розгляду заперечень». Позивач, не погоджуючись з винесеними податковими повідомленнями рішеннями, оскаржив їх в адміністративному порядку шляхом подання до ДФС України в порядку ст. 56 Податкового кодексу України. Рішенням про результати розгляду скарги №1175/Ш /99-99-11-0301-25 від 26.01.2018 ДФС України, скаргу позивача залишено без задоволення. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 29.08.2016 у зв`язку із перебоями постачання електроенергії в нічний час, розрахункові операції проводилися з використанням КОРО та РК. Відповідно до розрахункових квитанцій №011106 та №011107 від 29.08.2016 було зроблено службове внесення та службова видача, а в Книзі обліку розрахункових операцій №Р/9 зроблено запис відповідно до ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР та п. 4.9 Порядку реєстрації, опломбування та застосування реєстраторів розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом ДПА України від 01.12.2000 №614, що спростовує зафіксовані в акті перевірки порушення щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 1512,00 грн. за 29.08.2016. Також, зазначені в акті перевірки порушення щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 1369,61 за 14.09.2016 спростовує тим, що 13.09.2016 було також відключення електроенергії (поломка внутрішніх мереж), тому розрахункові операції проводилися з використанням КОРО та РК. Щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 4499,27 грн. за 23.03.2017 позивач повідомив, що у зв`язку із виходом з ладу РРО було внесено запис до книги обліку розрахункових операцій №Р/9 в розділі 4 «облік робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення реєстратора розрахункових операцій зазначено дату та час виходу з ладу РРО 24.03.2017, а дата та час відновлення є 24.03.2017. Отже, після встановлення відремонтованого касового апарату після ремонту, позивачем були проведені через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки. ФОП ОСОБА_2 вважає, що оскаржувані податкові повідомлення рішення підлягають скасуванню, оскільки винесені на підставі акту про результати фактичної перевірки, висновки якого зроблені формально, без належної перевірки та наявності будь яких допустимих доказів протиправної поведінки позивача. Посилаючись на викладене, просить адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, з підстав викладених у відзиві на адміністративний позов від 18.06.2019, зазначивши наступне. Оскаржувані податкові повідомлення рішення, прийняті на підставі висновків акту фактичної перевірки від 17.10.2017 №431/21/22/РРО/, складеного за наслідками проведеної фактичної перевірки, відповідно до наказу Головного управління ДФС у Херсонській області від 03.10.2017 №846, направлень на проведення фактичної перевірки від 17.10.2017№1190, №1191 АГЗС, за адресою: АДРЕСА_1 . В ході проведення перевірки відповідачем встановлено порушення ФОП ОСОБА_2 : п.2.6 ст. 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 15.12.2004 №637 не оприбуткування (несвоєчасне/неповне оприбуткування) готівкових коштів; п. 44.3. ст.44 Податкового кодексу, а саме: не забезпечено зберігання документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотримання якого покладено на контролюючі органи, ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю. Зазначив, що фактична перевірка ФОП ОСОБА_2 проведена відповідно до вимог чинного законодавства, а тому відсутні підстави для скасування винесених контролюючим органом податкових повідомлень рішень. Просив відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідків, дослідивши надані сторонами документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства, які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами справи, що керуючись ст.20 пп.75.1.3. п.75.1 ст.75, пп.80.2.2, 80.2.3, 80.2.5 п.80.2 ст. 80 Податкового кодексу України, з метою дотримання суб`єктами господарювання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів на території Херсонської області, начальником ГУ ДФС у Херсонській області видано наказ №846 від 03.10.2017 «Про проведення фактичних перевірок». На підставі даного наказу, були видані Направлення від 17.10.2017 №1190, №1191 на фактичну перевірку ОСОБА_2 .

За результатами перевірки, працівниками контролюючого органу, складено 17.10.2017 Акт (довідка) фактичної перевірки №431/21/22/РРО/ (далі - Акт).

Як вбачається з висновків акта перевірки, контролюючим органом встановлено порушення ФОП ОСОБА_2 , а саме: п. 2.6. ст. 2 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України 15.12.2004 №637 - не оприбуткування (несвоєчасне/неповне оприбуткування) готівкових коштів; ст. 44.3 ст. 44 Податкового кодексу - не забезпечено зберігання документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотримання якого покладено на контролюючі органи, ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів чи їх копій при здійсненні податкового контролю.

В ході перевірки встановлено наступні факти: Відповідно до акта перевірки від 17.10.2017 за №431/21/22/РРО/ встановлено, що на АГЗС за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів (не в день фактичного надходження в книзі обліку розрахункових операцій), а саме: готівкові кошти у розмірі 1512 грн., за 29.08.2016 фактично оприбутковано 30.08.2016 на підставі Z-звiтy №1602; готівкові кошти у розмірі 1369,61 грн., за 13.09.2016 фактично оприбутковано 14.09.2016 на підставі Z-звіту №1617; готівкові кошти у розмірі 4499,27 грн., за 23.03.2017 фактично оприбутковано 24.03.2017 на підставі Z-звіту №1808. Всього несвоєчасно (не в день фактичного надходження) на підставі фіскальних звітних чеків в КОРО оприбутковано готівкових коштів у розмірі 7380,88 гривень.

Також, встановлено незабезпечення зберігання документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, ненадання платником податків контролюючому органу оригіналів чи копій документів при здійсненні податкового контролю, а саме: книги обліку розрахункових операцій №р110, №р19, контрольних стрічок, книги обліку доходів і витрат не надано.

На підставі висновків акта перевірки, контролюючим органом винесено податкові повідомлення рішення від 15.11.2017:

-№ 005511405, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) у сумі 510,00 грн. за платежем адміністративні штрафи та інші санкції;

- №005521405, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 36904,40 грн.

Не погоджуючись з даними податковими повідомленнями - рішеннями, ФОП ОСОБА_2 оскаржив їх в адміністративному порядку. Відповідно до Рішення Державної фіскальної служби України від 26.01.2018 №1175/ш/99-99-11-03-01-25, скарга ФОП ОСОБА_2 залишена без задоволення.

Вважаючи оскаржувані податкові повідомлення рішення протиправними, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства та встановлених під час судового розгляду фактичних обставин справи.

Пунктом 61.1 статті 61 Податкового кодексу України (далі ПК України) визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Способом здійснення такого контролю є, зокрема, перевірки та звірки відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірки щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин (підпункт 62.1.3 пункту 62.2 статті 62 ПК України).

Контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Як передбачено підпунктом 75.1.3 пункту 75.1 статті 75 ПК України фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Порядок проведення фактичних перевірок визначений у статті 80 ПК України.

У пункті 80.1 статті 80 ПК України закріплено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Згідно з пунктом 80.2.2 пункту 80.2 статті 80 ПК України фактична перевірка може проводитися на підставі рішення керівника контролюючого органу, оформленого наказом, копія якого вручається платнику податків або його уповноваженому представнику, або особам, які фактично проводять розрахункові операції, під розписку до початку проведення такої перевірки, зокрема в разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Фактична перевірка проводиться двома і більше посадовими особами контролюючого органу у присутності посадових осіб суб`єкта господарювання або його представника та/або особи, що фактично здійснює розрахункові операції.

Відповідно до п. 81.1 ст. 81 Податкового Кодексу України посадові особи контролюючого органу мають право приступити до проведення документальної виїзної перевірки, фактичної перевірки за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення або надіслання у випадках, визначених цим Кодексом, таких документів: направлення на проведення такої перевірки; копії наказу про проведення перевірки; службового посвідчення осіб, які зазначені в направленні на проведення перевірки.

Відмова платника податків та/або посадових (службових) осіб платника податків (його представників або осіб, які фактично проводять розрахункові операції) від допуску до перевірки на інших підставах, ніж визначені в абзаці п`ятому цього пункту, не дозволяється.

При пред`явленні направлення платнику податків та/або посадовим (службовим) особам платника податків (його представникам або особам, які фактично проводять розрахункові операції) такі особи розписуються у направленні із зазначенням свого прізвища, імені, по батькові, посади, дати і часу ознайомлення.

Суд відмічає, що ревізори фактично були допущені до проведення перевірки, тобто уповноважена особа позивача при перевірці визнала повноваження ревізорів на її проведення.

Отже, суд дійшов висновку, що відповідачем дотримано всі приписи законодавства щодо порядку проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_2 .

Щодо твердження представника позивача про протиправність прийнятого контролюючим органом податкового повідомлення рішення від 15.11.2017 № 005511405, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) у сумі 510,00 грн. за платежем адміністративні штрафи та інші санкції, суд зазначає наступне.

Згідно ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», розрахункова книжка (далі - РК) - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах доходів і зборів, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених у визначених цим Законом випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій.

Таким чином, розрахункова книжка застосовується під час здійснення розрахункових операцій у випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій, у тому числі під час поломки РРО чи відключення електроенергії.

Суд зазначає, що під час перевірки позивача, працівниками контролюючого органу встановлено не забезпечення зберігання документів, пов`язаних із виконанням вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, ненадання платником податків контролюючому органу оригіналів чи копій документів при здійсненні податкового контролю, а саме не було надано: книгу обліку розрахункових операцій №р/10 та використану книгу обліку розрахункових операцій №р/19, контрольні стрічки та книгу обліку доходів і витрат.

Відповідно до п. 44.6 ст. 44 Податкового кодексу, у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в абзаці другому пункту 44.7 цієї статті платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім, випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.

Пунктом 121.1 ст. 121 Податкового кодексу, незабезпечення платником податків зберігання первинних документів, облікових та інших регістрів, бухгалтерської та статистичної звітності, інших документів з питань обчислення і сплати податків та зборів протягом установлених статтею 44 цього Кодексу строків їх зберігання та/або ненадання платником податків контролюючим органам оригіналів документів (крім документів, отриманих з Єдиного реєстру податкових накладних) чи їх копій при здійсненні податкового контролю у випадках, передбачених цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 510 гривень. Ті самі дії, вчинені платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке саме порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень.

Отже, враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про правомірність прийняття контролюючим органом податкового повідомлення рішення від 15.11.2017 № 005511405, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) у сумі 510,00 грн. за платежем адміністративні штрафи та інші санкції, а тому вимога позивача про його скасування, не підлягає задоволенню.

Щодо вимоги позивача про скасування податкового повідомлення рішення 15.11.2017 №005521405, яким до ФОП ОСОБА_2 застосовано штрафну (фінансову) санкцію (штраф) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у сумі 36904,40 грн., суд зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до акта перевірки від 17.10.2017 за №431/21/22/РРО/ встановлено, що на АГЗС за адресою: АДРЕСА_1 , встановлено несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів (не в день фактичного надходження в книзі обліку розрахункових операцій), а саме:

- готівкові кошти у розмірі 1512,00 грн. за 29.08.2016 фактично оприбутковано 30.08.2016 на підставі Z-звiтy №1602;

- готівкові кошти у розмірі 1369,61 грн. за 13.09.2016 фактично оприбутковано 14.09.2016 на підставі Z -звіту №1617;

- готівкові кошти у розмірі 4499,27 грн. за 23.03.2017 фактично оприбутковано 24.03.2017 на підставі Z - звіту №1808.

Всього несвоєчасно (не в день фактичного надходження) на підставі фіскальних звітних чеків в КОРО оприбутковано готівкових коштів у розмірі 7380,88 грн.

Відповідно до п. 2.6, гл. 2 Постанови «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні №637 від 15.12.2004, вся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися.

Оприбуткуванням готівки в касах установ/підприємств/відокремлених підрозділів, які проводять готівкові розрахунки з оформленням їх касовими ордерами і веденням касової книги/застосуванням РРО та КОРО (у разі застосування КОРО без застосування РРО), є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень у касовій книзі на підставі прибуткових касових ордерів/фіскальних звітних чеків (або даних розрахункових квитанцій).

Виходячи з того, що законодавством під «оприбуткуванням готівки» у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО розуміється своєчасне (у день одержання готівкових коштів) здійснення обліку таких коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО, то не здійснення відповідних записів у книзі обліку розрахункових операцій згідно із 2-звітом у день одержання готівкових коштів у порядку, встановленому законодавством, не може вважатися «оприбуткуванням готівки».

У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО оприбуткуванням готівки є сукупність дій з фіксації повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО та відображення на їх підставі готівки у книзі обліку розрахункових операцій. При цьому не відображення готівки у книзі обліку розрахункових операцій після їх проведення із застосуванням РРО є порушенням порядку оприбуткування готівки.

Відповідно до п. 9 ст. 3 Закону України від 6 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265/95-ВР) суб`єкти підприємницької діяльності, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані щоденно друкувати на РРО (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) фіскальні звітні чеки і забезпечувати їх зберігання в КОРО.

Приписи наведеної норми передбачають особливості роботи РРО, які мають забезпечувати друкування таких звітів за кожний робочий день.

За змістом п. 2 Вимог щодо реалізації фіскальних функцій реєстраторами розрахункових операцій для різних сфер застосування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 18 лютого 2002 року № 199 (далі - Вимоги), зміна - період роботи реєстратора від реєстрації першої розрахункової операції після виконання Z-звіту до виконання наступного Z-звіту; Z-звіт - це денний звіт з обнулінням інформації в оперативній пам`яті та занесенням її до фіскальної пам`яті РРО.

Відповідно до п. 7 Вимог усі режими роботи РРО повинні блокуватися, зокрема, у разі перевищення максимальної тривалості зміни.

У додатку до Вимог зазначено, що максимальна тривалість зміни не повинна перевищувати 24 години.

Таким чином, аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що оскільки календарний день (доба) налічує 24 години, тобто день триває з 00 годин 00 хвилин до 24 годин 00 хвилин, при щоденній роботі з РРО Z -звіт необхідно виконувати щодня по закінченні робочої зміни, але не пізніше 24 години цього дня.

Таким чином, аналіз положень п. 9 ст. З Закону №265/95-ВР та п.п. 2.6 глави 2 Положення свідчить, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або безготівковій формі при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, мають своєчасно та в повній мірі оприбутковувати усю готівку, що надходить до кас, та щоденно, тобто кожного робочого дня по закінченні зміни, але не пізніше 24 години цього ж дня, друкувати на РРО фіскальні звітні чеки і забезпечувати їх зберігання в КОРО.

Відповідно до пункту 1 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг зобов`язані проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій.

Відповідно до п. 18 ч. З Розділу І Постанови Правління Національного банку України від 29.12.2017 року № 148 «Про затвердження Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», оприбуткування готівки - проведення суб`єктами господарювання обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі/книзі обліку доходів і витрат/книзі обліку доходів/фіскальному звітному чеку/розрахунковій квитанції.

Згідно ч. 11 Розділу II Положення, готівка, що надходить до кас, оприбутковується в день одержання готівки в повній сумі.

Оприбуткуванням готівки в касах відокремлених підрозділів установ/підприємств, а також у касах фізичних осіб-підприємців, які проводять готівкові розрахунки із застосуванням РРО та/або КОРО без ведення касової книги, є здійснення обліку готівки в повній сумі її фактичних надходжень на підставі даних розрахункових документів шляхом формування та друку фіскальних звітних чеків і їх підклеювання до відповідних сторінок КОРО/занесення даних розрахункових квитанцій до КОРО.

Відповідно до п. 9 ст. З Закону України від 6 липня 1995 року №265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (далі - Закон № 265/95-ВР) суб`єкти підприємницької діяльності, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням платіжних карток, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, зобов`язані щоденно друкувати на РРО (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг)) фіскальні звітні чеки і забезпечувати їх зберігання в КОРО.

Відповідно до статті 5 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», на період виходу з ладу реєстратора розрахункових операцій та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Вказаній нормі Закону про РРО кореспондують положення пункту 10 розділу III Порядку реєстрації та застосування реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для реєстрації розрахункових операцій за товари (послуги), який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547, що зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 за № 918/29048, яким передбачено, що якщо на період виходу з ладу РРО або в разі відключення електроенергії розрахункові операції проводяться з використанням книги ОРО та розрахункової книжки, після встановлення відремонтованого (резервного) РРО або відновлення постачання електроенергії необхідно провести через РРО суми розрахунків за час роботи з використанням розрахункової книжки, а також відповідно до контрольної стрічки (у випадку обнуління оперативної пам`яті) - за час роботи, що передував виходу РРО з ладу або відключенню електроенергії, окремо за кожною ставкою податку на додану вартість, акцизного податку або іншого податку (збору), після чого слід виконати Z -звіт. За потреби виконується операція «службове внесення» на суму готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків.

Згідно ст. 2 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», розрахункова книжка (далі - РК) - належним чином зброшурована та прошнурована книжка, зареєстрована в органах доходів і зборів, що містить номерні розрахункові квитанції, які видаються покупцям у визначених цим Законом випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій.

Таким чином, розрахункова книжка застосовується під час здійснення розрахункових операцій у випадках, коли не застосовуються реєстратори розрахункових операцій, у тому числі під час поломки РРО чи відключення електроенергії.

Відповідно до пункту 6 глави 4 розділу II Порядку реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, що затверджений наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 № 547 який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.07.2016 № 920/29050 (далі - Порядок №547), використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає: наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО; підклеювання фіскальних звітних чеків до відповідних сторінок книги ОРО; щоденне виконання записів (у разі здійснення розрахункових операцій) про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо; у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії - здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій; ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

Пунктом 9 глави 4 розділу II Порядку №547 передбачено, що у розділі З книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1-5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6-8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Зміст наведених положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що якщо суб`єктом господарювання на період виходу з ладу РРО або знеструмлення господарської одиниці для проведення готівкових розрахунків використовувалась розрахункова книжка, для оприбуткування отриманої готівки, суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити її облік у книзі обліку розрахункових операцій на підставі даних розрахункової книжки.

Одночасно з цим суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити облік розрахункових квитанцій, заповнивши відповідні графи у розділі III Книги обліку розрахункових операцій.

Представник позивача в судовому засіданні пояснив, що 29.08.2016 у зв`язку із перебоями постачання електроенергії в нічний час, розрахункові операції проводилися з використанням КОРО та РК. Відповідно до розрахункових квитанцій №011106 та №011107 від 29.08.2016 було зроблено службове внесення та службова видача, а в Книзі обліку розрахункових операцій №Р/9 зроблено запис відповідно до ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» №265/95-ВР та п. 4.9 Порядку реєстрації, опломбування та застосування реєстраторів розрахункових операцій за товари (послуги), затвердженого наказом ДПА України від 01.12.2000 №614, що спростовує зафіксовані в акті перевірки порушення щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 1512,00 грн. за 29.08.2016.

Також, на спростування зазначеного в акті перевірки порушення щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 1369,61 за 14.09.2016 посилається на те, що 13.09.2016 також було відключення електроенергії (поломка внутрішніх мереж), тому розрахункові операції проводилися з використанням КОРО та РК.

Судом встановлено, що після знеструмлення об`єкта торгівлі позивача, відповідно до наданих пояснень представника позивача у судовому засіданні, ФОП ОСОБА_2 скористався розрахунковою книжкою, про що зроблений запис у розділі 3 досліджених КОРО, проте суд вважає, що позивачем допущено несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів з огляду на наступне.

Як вбачається з листа ГУ УДФС у Херсонській області від 14.11.2017 №1081/ФОП/21-22-14-05-14 "Про результати розгляду заперечень, при погляді заперечень ФОП ОСОБА_2 " позивачем були надані додаткові документи, а саме: копії квитанції РК та відповідні копії сторінок КОРО. Проте, контролюючий орган зазначив, що реєстратор розрахункових операцій (МАРІЯ ЛТ-МТМ, рег.№ від 06.04.2017), є спеціальним електронним контрольно- касовим апаратом для автозаправних станцій (АЗС) згідно чинному законодавству Державному реєстру реєстраторів розрахункових операцій, відповідає Технічним вимогам до спеціалізованих електронних контрольно-касових апаратів для автозаправних станцій, затверджених Протокольним рішенням Державної комісії з питань впровадження електронних систем і засобів контролю та управління товарним і грошовим обігом від 27.06.2002 №23 та забезпечує відпуск пального лише в єдиному циклі з друкуванням фіскального касового чека, тому проведення розрахункових операцій із використанням розрахункових квитанцій не є можливим.

Крім цього, суд зазначає, якщо суб`єктом господарювання на період знеструмлення господарської одиниці для проведення готівкових розрахунків використовується розрахункова книжка, для оприбуткування отриманої готівки, суб`єкт господарювання зобов`язаний здійснити її облік у книзі обліку розрахункових операцій на підставі даних розрахункової книжки.

Суд звертає увагу, що позивачем надано було копії квитанцій РК та копії сторінок КОРО. Крім того, відповідно до наданої відповідачем копії Заяви про реєстрації книги обліку розрахункових операцій та/або розрахункової книжки від 25.02.2015, ФОП ОСОБА_2 просить зареєструвати Книгу обліку розрахункових операцій, доказів реєстрації розрахункової книжки та її використання позивачем, суду не надано.

Також, з досліджених судом копій сторінок КОРО, вбачається наступне, а саме у розділі ІІ стор. 12- 13 внесено виправлення між датами 12.09.2016 та 14.09.2016, також внесені виправлення між датами 22.03.2017 та 24.09.2017. Отже, позивачем не виконано вимог Порядку ведення книг обліку розрахункових операцій, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 14.06.2016 №547, в частині своєчасного виконання записів в Книгу ОРО та виправлення записів.

Також, суд критично ставиться до твердження представника позивача про відключення електроенергії на об`єкті господарювання позивача, оскільки, а ні матеріалами справи чи будь - якими іншими належними доказами, а ні поясненнями в судовому засіданні представником позивача не підтверджено, що 29.08.2016 та 13.09.2016 на об`єкті господарювання ФОП ОСОБА_2 було відключення електроенергії.

Щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 4499,27 грн. за 23.03.2017 позивач повідомив, що у зв`язку із виходом з ладу РРО було внесено запис до книги обліку розрахункових операцій №Р/9 в розділі 4 «облік робіт з технічного обслуговування і перевірок конструкції та програмного забезпечення реєстратора розрахункових операцій зазначено дату та час виходу з ладу РРО 24.03.2017, а дата та час відновлення є 24.03.2017, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 56 Порядку технічного обслуговування та ремонту реєстраторів розрахункових операцій, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України, від 12.05.2004 № 601, у разі виявлення несправностей реєстратора, а також пошкодження засобів контролю користувач зобов`язаний повідомити центр сервісного обслуговування, а також територіальний орган ДФС, у якому він зареєстрований платником податків, у строки та спосіб, установлені пунктом 16 статті 3 Закону України № 265/95-ВР.

Так, п.16 ст. 3 Закону України № 265/95-ВР встановлено, що у разі виявлення несправностей реєстратора розрахункових операцій, а також пошкодження засобів контролю протягом робочого дня, в якому виявлено несправності чи пошкодження, письмово або засобами електронного зв`язку в довільній формі повідомити центр сервісного обслуговування, а також протягом двох робочих днів після дня виявлення несправностей чи пошкодження письмово або засобами електронного зв`язку в довільній формі повідомити про це контролюючий орган, у якому суб`єкт господарювання зареєстрований платником податків;

Суд зазначає, що позивачем не підтверджено жодними належними доказами, що на об`єкті господарювання ФОП ОСОБА_2 було зафіксовано вихід з ладу РРО, що підтверджує правомірність виявленого порушення контролюючим органом, щодо несвоєчасності оприбуткування готівкових коштів у розмірі 4499,27 грн. за 23.03.2017.

Виходячи з того, що законодавством під «оприбуткуванням готівки» у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО розуміється своєчасне (у день одержання готівкових коштів) здійснення обліку таких коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у книзі обліку розрахункових операцій на підставі фіскальних звітних чеків РРО або розрахункових книжок, то здійснення відповідних записів у книзі обліку розрахункових операцій у інший день, ніж день одержання готівкових коштів, не може вважатися «своєчасним оприбуткуванням готівки».

Аналогічна позиція висловлена постановою Верховного Суду від 11 лютого 2019 року по справі №821/377/17, адміністративне провадження №К/9901/41608/18.

Абзацом 3 ст. 1 Указу Президента України від 12 червня 1995 року №436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за не оприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі не оприбуткованої суми.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 КАС визначено перелік критеріїв, на відповідність яким суд повинен перевірити рішення (дії, бездіяльність) суб`єкта владних повноважень у справах про їх оскарження.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач, як суб`єкт владних повноважень, надав суду достатніх доказів, які спростовували твердження позивача, а відтак довів правомірності винесення оскаржуваних податкових повідомлень - рішень.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що відповідач, приймаючи податкові повідомлення рішення № 005521405 від 15.11.2017 про застосування штрафних санкцій за порушення законодавства про патентування норм регулювання обігу готівки та застосування реєстраторів розрахункових операцій у розмірі 36904,40 грн. та № 005511405 від 15.11.2017 про застосування адміністративного штрафу та інших санкцій у розмірі 510,00 грн., діяв обґрунтовано, на підставі та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Враховуючи зазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених вимог та про відмову у задоволенні позову ФОП ОСОБА_2 .

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 194, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд

вирішив:

В задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції,який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 19 липня 2019 р.

Суддя Войтович І.І.

кат. 111010000