Справа № 520/4723/19
Суддя: Перцова Т.С.
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

22 липня 2019 р.Справа № 520/4723/19

Суддя Другого апеляційного адміністративного суду Перцова Т.С., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року по справі № 520/4723/19

за позовом ОСОБА_1

до Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" , Центру надання адміністративних послуг Харківської міської ради

про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року повернуто позовну заяву по справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" , Центру надання адміністративних послуг Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

На зазначену ухвалу суду ОСОБА_1 подано апеляційну скаргу.

Вказана апеляційна скарга подана з пропущенням строку, встановленого ч.1 ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

В апеляційній скарзі позивач просить поновити строк на апеляційне оскарження в обґрунтування чого зазначив, що строк було пропущено ним внаслідок хвороби.

З приводу даного клопотання слід зазначити наступне.

Так, згідно з ч.1 ст.295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Матеріалами справи підтверджено, що повний текст оскаржуваної ухвали виготовлено 10.06.2019, а апеляційну скаргу подано 10.07.2019, тобто, поза межами п`ятнадцятиденного строку, встановленого ч.1 ст.295 КАС України.

Згідно з ч.2 ст.295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Копію оскаржуваної ухвали позивач отримав 15.06.2019, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.

Отже, останнім днем п`ятнадцятиденного строку на апеляційне оскарження з моменту отримання копії ухвали є 30.06.2019. Апеляційну скаргу подано 08.07.2019, тобто, після спливу 15-денного строку після отримання позивачем копії оскаржуваної ухвали, у зв`язку з чим строк на апеляційне оскарження не може бути повнолений на підставі приписів ч. 2 ст. 295 КАС України.

Згідно з ч.3 ст.295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами пропуску строку на звернення до суду можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами.

В обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження позивач зазначає, що цей строк ним пропущений у зв`язку з хворобою.

На підтвердження вказаної обставини позивачем надано копію першої сторінки виписки № 5339 з медичної карти стаціонарного хворого, виданої КНП "МКЛ№7" ХМР, відповідно до якої ОСОБА_1 перебував на стаціонарному лікуванні з 27.06.2019 по 05.07.2019.

Разом з тим, позивачем надано копію лише першої сторінки виписки з медичної картки, на якій відсутній підпис будь-якої посадової чи службової особи, а також відбиток печатки установи, якою видано вказану виписку, крім штампу у верхньому лівому куті, зміст якого неможливо розпізнати з огляду на якість наданої позивачем копії.

Враховуючи викладене, надана копія першої сторінки виписки з медичної карти не може вважатися належним доказом поважності пропуску позивачем строку на апеляційне оскарження.

Інших доказів поважності пропуску цього строку ОСОБА_1 не надано.

При цьому, як свідчить наявне в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення, копію оскаржуваної ухвали позивачем отримано 15.06.2019. За даними вказаної вище виписки на стаціонарному лікуванні позивач перебував з 27.06.2019. Однак, в апеляційній скарзі позивач жодним чином не пояснює причин, які б завадили йому звернутися з апеляційною скаргою в період з 15.06.2019 по 26.06.2019, тим більше, що з урахуванням положень ч.1 ст.295 КАС України строки на апеляційне оскарження ухвали від 10.06.2019 з 26.06.2019 вже вважалися пропущеними.

Враховуючи викладене, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження не може бути задоволене, а строк на апеляційне оскарження - поновленим з тих підстав, що зазначені в апеляційній скарзі, та на підставі тих доказів, що додані до неї.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказані вище недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом подання позивачем до Другого апеляційного адміністративного суду уточненої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з письмовими доказами поважності причин пропуску цього строку.

Крім того, вказана апеляційна скарга не відповідає вимогам п.1 ч.5 ст.296 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме до апеляційної скарги не додано документу про сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на час подачі апеляційної скарги) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У свою чергу, вказаною нормою передбачено, що розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання апеляційної скарги на ухвалу суду складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" встановлено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 року - 1921,00 грн..

Таким чином, розмір судового збору, який підлягає сплаті ОСОБА_1 за подання апеляційної скарги на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року по справі № 520/4723/19, становить 1921,00 грн..

В силу ст. 5 Закону України "Про судовий збір" апелянт не звільнений від сплати судового збору.

Отже, апелянт повинен сплачувати судовий збір на загальних підставах. Одночасно в апеляційній скарзі апелянтом заявлено клопотання про відстрочення або звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги, з посиланням на те, що у 2018 році позивач отримав дохід у розмірі 14070 грн, і розмір судового збору перевищує 5% від отриманого доходу. Вказано, що дохід від діяльності адвокатського бюро є єдиним джерелом доходу.

З приводу даного клопотання слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.1 ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Разом з тим, у розумінні ст.133 КАС України єдиною підставою для звільнення від сплати судового збору або відстрочення його сплати є врахування судом майнового стану особи, яка, у свою чергу, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. В іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Згідно з п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Таким чином, надання апелянтом належних та допустимих доказів відсутності матеріальних ресурсів на момент звернення з апеляційною скаргою є визначальним для прийняття судом рішення у відповідно до ст.133 КАС України, ст.8 Закону України "Про судовий збір".

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, зокрема, у випадку, передбаченому п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір" - надати докази того, що сума судового збору перевищує 5% доходу цієї особи за попередній календарний рік.

Разом з тим, в матеріалах справи та в матеріалах апеляційної скарги відсутня довідка про доходи, видана органами Державної фіскальної служби, або інший документ, що підтверджував би факт отримання ОСОБА_1 доходу за 2018 рік у розмірі 14070 грн, як стверджує позивач в апеляційній скарзі.

Враховуючи викладене, позивачем не надано доказів, необхідних для вирішення питання про звільнення його від сплати судового збору або відстрочення його сплати на підставі п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", тому вказане клопотання не може бути задоволене.

Зазначені недоліки апеляційної скарги мають бути усунені шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду документу про розмір доходів ОСОБА_1 за 2018 рік (довідка органів ДФС про розмір отриманих доходів та сплачених податків, тощо), - для вирішення питання про звільнення позивача від сплати судового збору або його відстрочення згідно з п.1 ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", або оригіналу квитанції чи іншого документу про сплату судового збору на реквізити: Отримувач УДКСУ в Основ`янському районі м. Харкова, код отримувача (ЄДРПОУ) 37999628, банк: Казначейство України (ЕАП), код банку (МФО) 899998, номер рахунку - 1004, код класифікації доходів бюджету - 22030101, найменування коду класифікації доходів бюджету - Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), наявність відомчої ознаки - "81" Апеляційні адміністративні суди у розмірі 1921,00 грн.

Згідно з ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.169 КАС України строк усунення недоліків позовної заяви не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Також суд зазначає, що відповідно до ч. 5 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 296, ч.3 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

У Х В А Л И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 10.06.2019 року по справі № 520/4723/19 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" , Центру надання адміністративних послуг Харківської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати заявнику апеляційної скарги строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Роз`яснити апелянту, що недоліки апеляційної скарги можуть бути усунуті шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду уточненої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції з наданням письмових доказів поважності причин пропуску цього строку, а також документу про розмір доходів ОСОБА_1 за 2018 рік або оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн..

Роз`яснити відповідачу, що у разі неподання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження, відповідно до ч.4 ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: (підпис) Т.С. Перцова