Справа № 855/311/19
Суддя: Файдюк Віталій Васильович
Дата ухвалення: 2019-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/311/19
УХВАЛА

19 липня 2019 року м. Київ

апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Файдюка В.В., суддів: Мєзєнцева Є.І., Чаку Є.В., перевіривши матеріали адміністративного позову кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови в частині,

В С Т А Н О В И В :

18.07.2019 кандидат у народні депутати України ОСОБА_1 звернулась до Шостого апеляційного адміністративного суду із адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 в якому просила: визнати протиправною та скасувати постанову Центральної виборчої комісії № 1288 від 25.06.2019 «Про реєстрацію кандидатів в народні депутати України, висунутих Політичною Партією «Слуга Народу» в одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року» в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №223 на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року ОСОБА_2 (згідно із додатком №25).

Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач вбачає ознаки дискримінації та неоднакового підходу до встановлення Центральною виборчою комісією відповідності законодавчим критеріям усіх кандидатів у народні депутати України.

Так, 17 липня 2019 року позивачу стало відомо про те, що ОСОБА_2 не має права бути обраною народним депутатом.

На думку ОСОБА_1 оскаржувана постанова Центральної виборчої комісії № 1288 від 25.06.2019 в частині реєстрації третьої особи - ОСОБА_2 порушує активні виборчі права виборців виборчого округу №223 по місту Києву, так як створює високі ризики спотворення результатів народного волевиявлення, оскільки до виборів допущено особу, яка за законодавством України не має права бути обраною.

Позивач вказує, що ОСОБА_2 не проживала протягом останніх п`яти років в Україні, так як виконувала свої безпосередні посадові обов`язки як директор Гданської суднобудівної верфі на території Польщі, тому рішення про реєстрацію такого кандидата має бути скасовано.

Розглянувши заявлені позовні вимоги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову про визнання протиправною та скасування постанови ЦВК № 1288 від 25.06.2019 без розгляду, з огляду на наступне.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій визначені статтею 273 КАС України.

У відповідності до частини 1 статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Частиною 3 статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Відповідно до частини 6 статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Так, обчислення процесуальних строків у справах, передбачених, окрім іншого, ст. 273, врегульовано ст. 270 КАС України.

Згідно ч. 1 ст. 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, наслідком пропуску строку звернення до суду з позовною заявою у спорах, пов`язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, тобто є конкретною вказівкою на обов`язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Згідно п. 8.1.1 Постанови Пленуму ВАСУ №15 від 01.11.2013 року «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процессом», важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з`ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб`єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

Оскільки оскаржувана постанова Центральної виборчої комісії в частині була прийнята 25 червня 2019 року, останнім днем судового оскарження вказаної постанови є 30 червня 2019 року.

Водночас, як вбачається зі штемпелю вхідної кореспонденції Шостого апеляційного адміністративного суду, адміністративний позов, надійшов до суду лише 18 липня 2019 року, а відтак, позивачем пропущено п`ятиденний строк оскарження постанови ЦВК №1288 від 25 червня 2019 року в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №223 на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року ОСОБА_2 .

Відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

За висновками Європейського суду з прав людини, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі «Хаджіанастасіу проти Греції», пункти 32-37).

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Відтак, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, адміністративний позов про визнання протиправною та скасування Постанови ЦВК № 1288 від 25.06.2019 року в частині щодо реєстрації ОСОБА_2 кандидатом у народні депутати України - підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.243, 248, 270, 271, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: ОСОБА_2 про визнання протиправною та скасування постанови в частині - залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку ч.1 ст.272 КАС України та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у дводенний строк через Шостий апеляційний адміністративний суд в порядку, встановленому частиною 2 статті 278 КАС України та підпунктом 15.5 пункту 15 Перехідних положень КАС України.

Головуючий суддя: В.В. Файдюк

Судді: Є.І. Мєзєнцев

Є.В. Чаку

Головуючий суддя Файдюк Віталій Васильович

Судді: Мєзєнцев Євген Ігорович

Чаку Євген Васильович