Справа № 523/17960/18
Суддя: Чернявська Л. М.
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/522/225/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого - судді Чернявської Л.М.

За участі секретаря судового засідання Пейкова О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Одеси адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

17 грудня 2018 року до Суворівського районного суду м. Одеси надійшов позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в якому позивач просить: поновити йому строк звернення до суду; визнати протиправною та скасувати постанову №495 від 28 серпня 2018 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП; визнати протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича щодо складання Акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 липня 2018 року складений щодо ОСОБА_1 , Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 липня 2018 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 , Припису про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26 липня 2018 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 , Протоколу про адміністративне правопорушення від 26 липня 2018 року, складеного відносно ОСОБА_1 .

Посилається на те, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Державної архітектурно-будівельної інспекції України 26 липня 2018 року прибув за адресою: АДРЕСА_2 з метою проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

26 липня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Р.В. складено Акт про те, що під час перевірки забудовник відмовилася допускати посадову особу Департаменту на об`єкт будівництва та надавати відповідну дозвільну та провоустановчу документацію на земельну ділянку і розпочаті будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_2 чим порушила положення пункту 1 частини 4 статі 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», та підпункту 1 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року за №553.

У цей же день головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Р.В. складено Протокол адміністративне правопорушення, у якому зазначається, що під час перевірки забудовник відмовилася допускати посадову особу Департаменту на об`єкт будівництва та надавати відповідну дозвільну та провоустановчу документацію на земельну ділянку і розпочаті будівельні роботи.

Зазначення абзаців, пунктів, частин, статей, розділів, глав нормативно-правових актів, будівельних норм, державних стандартів і правил, проектних рішень тощо, які порушено в протоколі відсутнє.

При цьому, у Протоколі зазначено, що особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 11 год. 00 хв. «08» 08 2018 року у приміщені Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській обл. за адресою: м. Одеса, вул. Канатна. 83, каб. № 304.

26 липня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Р.В. видано ОСОБА_1 припис, яким вимагається усунути порушення містобудівного законодавства в 15-ти денний термін а саме: допустити посадових осіб Департаменту державної архітектурно - будівельної інспекції в Одеській області на об`єкт будівництва та надати відповідну дозвільну документацію на виконані будівельні роботи.

26 липня 2018 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Р.В. видано ОСОБА_1 припис, яким вимагається будівельні роботи з дати складання припису, 26.07.2018 року зупинити.

28 серпня 2018 року на підставі матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (акту, протоколу та припису) головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Р.В. було винесено постанову № 495, якою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, на накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Позивач вважає Припис про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26.07.2018 року, виданий ОСОБА_1 , Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.07.2018 року, виданий керівнику ОСОБА_1 , Постанову № 495 по справі про адміністративне правопорушення від 28.08.2018 року, винесену відносно ОСОБА_1 незаконними у зв`язку з тим, що при прийнятті оскаржуваних актів індивідуальної дії відповідачем порушено положення Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та не дотримані принципи діяльності (бездіяльності) суб`єктів владних повноважень при здійсненні своїх функцій.

Так, як зазначено в оскаржуваних документах, позивач був повідомлений про час та місце позапланової перевірки листом від 19.07.2018 року № 1015-01/11-6931. Однак, вказане не відповідає дійсності, адже Позивач не отримувача станом на 26 липня 2018 року вказаної кореспонденції, а відповідно не знала та не могла знати про намір посадових осіб Департаменту здійснити за відповідною адресою позапланової перевірки, їй не були пред`явлені службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки, а відтак позивач не мала реальної змоги перешкодити проведенню перевірки (недопускати посадових осіб суб`єкта владних повноважень до її проведення/не надавати документацію). Саме у зв`язку з тим, що Позивач не була належним чином проінформована про час та місце проведення перевірки, її строків та підстав, вона не була присутньою 26 липня 2018 року за адресою: АДРЕСА_2 .

Ухвалою суду від 22 грудня 2018 року позовну заяву направлено за підсудністю до Приморського районного суду м. Одеси за місцем знаходження відповідача.

Ухвалою суду від 24 січня 2019 року провадження по справі відкрито, встановлено порядок спрощеного провадження з викликом сторін та поновлено позивачеві строк на звернення до суду з даними вимогами.

19 лютого 2019 року представником відповідача ДАБІ України в особі Департаменту ДАБІ в Одеській області подано відзив на позовну заяву, в якому представник просить відмовити у задоволенні вимог ОСОБА_1 повністю.

У відзиві представник відповідача посилається на те, що позивач була проінформована про проведення позапланової перевірки, хоча це і не передбачено законом. При цьому, відповідно до роздруківки з офіційного сайту «Укрпошта», поштове відправлення на ім?я ОСОБА_1 було «не вручено під час доставки: інші причини», що представник відповідача вважає підтвердженням того, що позивач не скористався своїм правом та з власної ініціативи не отримав поштове відправлення.

Крім того, конверт з приписами та протоколом, який був відправлений на адресу позивача, теж повернувся із зазначенням причин «за закінченням строку зберігання», що відповідач вважає підтвердженням того, що позивач з власної ініціативи не отримала конверт.

В зв?язку з цим, представник відповідача зазначає, що позивача потрібно вважати таким, що був повідомлений належним чином про час і дату позапланової перевірки, а тому всі наступні документи, як то акт, приписи, протоколи вчинені на законних підставах. Також, позивач був проінформований про дату розгляду його справи теж належним чином, а факт не отримання ним конверту з приписами та протоколом не може вважатися обставиною, яка свідчить про неналежне сповіщення позивача про дату розгляду справи, а тому підстав для визнання спірної постанови неправомірною не має.

Ухвалою суду від 08 липня 2019 року залишено без розгляду позовні вимоги ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області в частині визнання протиправними дій головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича щодо складання Акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26 липня 2018 року складений щодо ОСОБА_1 , Припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26 липня 2018 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 , Припису про зупинення виконання підготовчих та будівельних робіт від 26 липня 2018 року, виданого на ім`я ОСОБА_1 , Протоколу про адміністративне правопорушення від 26 липня 2018 року, складеного відносно ОСОБА_1 . Продовжено розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправною та скасування постанови №495 від 28 серпня 2018 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

В судове засідання представник позивача не з?явився, надав заяву про проведення судового засідання за його відсутності, свої вимоги підтримав, просив задовольнити повністю.

Відповідачі в судове засідання не з?явилися, про час, дату і місце судовго засідання були повідомлені належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не надали.

Суд розглядає справу за відсутності сторін, на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Вимогами ч.1 ст.2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, Кодексом та контекстом Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Судом встановлено, що 04 грудня 2018 року позивачем було отримано оскаржувану постанову №495 від 28 серпня 2018 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

Факт отримання вказаної постанови позивачем саме в цю дату, суд вважає доведеним, так як інших доказів отримання постанови позивачем з боку відповідачів суду не надано, а інформація з офіційного сайту «Укрпошта» щодо доставки відправлення штрихкод № 467 містить інформацію про те, що «відправлення не вручене під час доставки: інші причини», що суд вважає доказом того, що копія спірної постанови позивачеві не була вручена до 04.12.2018 року.

Зазначена постанова, винесена відповідачем ДАБІ за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме: акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об?єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26.07.2018 року, протоколу про адміністративне правопорушення від 26.07.2018 року та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 26.07.2018 року.

В усіх вказаних документах відсутній підпис позивача та вказано, що він від отримання відмовився.

Аналізуючи в судовому засіданні акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об?єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 26.07.2018 року, суд встановив, що зазначений Акт складено з порушенням вимог чинного законодавства України.

Так, в Акті зазначено, що Департаментом ДАБІ в Одеській області на підставі службової записки №732 від 04.07.2018 року та направлення для проведення позапланового заходу від 04.07.2018 №584 проведено позапланову перевірку за адресою: АДРЕСА_2 . Про час дату і місце проведення перевірки забудовника ОСОБА_1 попереджено листом від 19.07.2018 року №1015-01/11-6931. Проте, під час перевірки, з виїздом на місце, забудовник відмовилась допустити посадову особу Департаменту на об?єкт будівництва та надавати відповідну дозвільну та право установчу документацію на земельну ділянку і розпочаті будівельні роботи за вказаною адресою.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази того, що позивач була присутньою під час проведення вказаної перевірки. При цьому, роздруківка з офіційного сайту «Укрпошта» щодо відправлення штрихкод 600, а саме відправлення вказаного листа від 19.07.2018 року №1015-01/11-6931, містить вказівку на те, що «відправлення не вручене під час доставки: інші причини». Тобто, будь-яких доказів належного сповіщення позивача про дату і час позапланової перевірки суду не надано.

Відповідно до підпункту 1 пункту 11 порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 533, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Відповідно до п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

При цьому, відповідно до ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи від отримання розпорядчого документа щодо усунення порушень вимог законодавства він направляється рекомендованим листом, а на копії розпорядчого документа, який залишається в органі державного нагляду (контролю), проставляються відповідний вихідний номер і дата направлення.

Тобто, для визначення складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», необхідно встановити факт не допуску уповноваженої особи на об?єкт перевірки.

Однак, матеріали справи не містять доказів того, що посадовими особами Департаменту ДАБІ взагалі проводилась вказана перевірка, проте і відповідач не надав суду доказів того, що посадова особа Департаменту ДАБІ була допущена на об?єкт перевірки.

Відповідно до ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до вимог ст. 9 Конституції України та Закону України "Про ратифікацію Конвенції" від 17.07.1997 року, Конвенція про захист прав людини та основних свобод та протокол до неї, є частиною національного законодавства України. Вимогами ст. 6 ЄКПЛ та ст. 2- 4 Протоколу № 7 до Конвенції, які застосовуються і при розгляді справ про адміністративне правопорушення, закріплено право особи на справедливий суд, що включає в себе право на доступ до матеріалів справи, право на захист та юридичну допомогу, право на надання доказів, проведення експертизи та залучення свідків, право бути повідомленим про час та місце слухання справи та присутнім при розгляді його справи судом. Та основне те, що особа має право бути негайно і детально проінформована зрозумілою для нього мовою компетентним органом державної влади про характер та причини обвинувачення, мати час і можливість, необхідні для підготовки свого захисту та захищати себе особисто чи використовувати захисника.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Керуючись положеннями вищевказаних законів, КАС Україні та в контексті Конституції України можна зробити висновок, що однією з найважливіших тенденцій розвитку сучасного законодавства України є розширення сфери судового захисту, в тому числі судового контролю за правомірністю і обґрунтованістю рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень.

У Конституції України проголошено демократичною, соціальною, правовою державою ( ст. 1) і визнано, що найвищою соціальною цінністю в Україні є людина , її права і свободи та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, а їх утвердження і забезпечення є головним обов`язком держави (ст. 3), права та свободи людини є невідчужуваними і непорушними ( ст. 21).

Відповідно до ст. 6, 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, органами державного архітектурно-будівельного контролю, до яких відносяться виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад, шляхом, в тому числі, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації, тощо.

Державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; залучати до проведення перевірок представників експертних організацій, фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; тощо.

Згідно з п. 5, 7 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого 23 травня 2011 року Постановою Кабінету Міністрів України № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Частиною 1 ст.77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 зазначеної статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Суд встановив, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, на якого згідно приписів ст.77 КАС України покладено обов`язок доведення правомірності свого рішення, не надано докази, які спростовують доводи позивача та підтверджують законність та обґрунтованість постанови, що оскаржується, а тому наявні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. ст.ст. 242-246, 286, 293 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Рідош Руслана Віталійовича, Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про скасування постанови задовольнити повністю.

Скасувати постанову №495 від 28 серпня 2018 року про накладення штрафу на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга на рішення суду подається до П?ятого апеляційного адміністративного суду через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 18 липня 2019 року.

Суддя Л.М. Чернявська

08.07.2019