Справа № 240/3904/19
Суддя: Попова Оксана Гнатівна
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року м. Житомир справа №240/3904/19

категорія 113040000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Попової О. Г.,

секретар судового засідання Єфремова О.С.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Лугіни С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Житомирській області Крупіч Валентини Миколаївни, начальника Управління Держпраці у Житомирській області Сечіна Сергія Миколайовича, Управління Держпраці у Житомирській області про визнання протиправною та скасування постанови і припису,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_2 звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду із позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П, складений 14 лютого 2019 року інспектором праці Крупіч Валентиною Миколаївною;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу уповноваженими особами начальника Управління Держпраці у Житомирській області Сечіна С.М. від 07 березня 2019 року №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТДФС про накладення на фізичну особу-підприємця ОСОБА_2 штрафу у розмірі 250 380 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що висновки контролюючого органу про наявність порушень, що викладені у акті інспекційного відвідування від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ не відповідають фактичним обставинам справи. Наголошує, що за відсутності порушень з боку суб`єкта господарювання у контролюючого органу були відсутні правові підстави для винесення оскаржуваного припису та постанови.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 11 квітня 2019 року відкрито провадження у справі на правилами загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання та викликом (повідомленням) учасників справи.

Одночасно із поданням позовної заяви, позивачем до позовної заяви було долучено клопотання про демонстрацію відеозапису в судовому засіданні та дослідженні його судом (а.с. 39-40).

07 травня 2019 року до відділу документального забезпечення суду шляхом факсимільного зв`язку надійшло клопотання представника Управління Держпраці у Житомирській області про відкладення підготовчого засідання у зв`язку із зайнятістю представника у іншому судовому засіданні (а.с. 53).

В підготовчому засіданні, призначеному на 07 травня 2019 року о 10:00, судом в порядку статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) без виходу до нарадчої кімнати було постановлено ухвалу про оголошення перерви у підготовчому засіданні до 21 травня 2019 року о 10:00 для надання доказів позивачем, що занесенено секретарем судового засідання до протоколу судового засіданні від 07 травня 2019 року.

10 травня 2019 року позивачем до відділу документального забезпечення суду було подано заяву про забезпечення позову, відповідно до змісту якої просить вжити заходів забезпечення адміністративного позову шляхом зупинення: дії припису про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П від 14 лютого 2019 року; дії постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 07 березня 2019 року №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТД-ФС в розмірі 250 380,00 грн; стягнення на підставі постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами від 07 березня 2019 року №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТД-ФС (а.с. 62-66).

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 10 травня 2019 року відмовлено у задоволенні заяви ФОП ОСОБА_2 про забезпечення позову (а.с. 69-72).

21 травня 2019 року до відділу документального забезпечення суду надійшли письмові пояснення ФОП ОСОБА_2 від 17 травня 2019 року (а.с. 80-89).

У відповідності до частини другої статті 159 КАС України заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Так, положеннями частини першої статті 165 КАС України передбачено, що у поясненнях третьої особи щодо позову або відзиву третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, викладає свої аргументи і міркування на підтримку або заперечення проти позову.

Суд звертає увагу позивача, що подання позивачем письмових пояснень не відповідає положенням статей 159, 165 КАС України, оскільки правом на подання вказаної заяви по суті справи наділені треті особи. При цьому, позивач не звертався до суду із клопотанням щодо подання додаткових пояснень, а судом в порядку частини п`ятої статті 159 КАС України дозволу на подання додаткових пояснень щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, позивачу також не надавалося.

21 травня 2019 року до відділу документального забезпечення суду у строк та в порядку, визначеному статтею 162 КАС України, надійшов відзив на позовну заяву вих. №2387 від 20 травня 2019 року, відповідно до змісту якого Управління Держпраці у Житомирській області позовні вимоги не визнає та просить відмовити у задоволенні позовних вимог за безпідставністю.

Вказує, що посадовими особами контролюючого органу було правомірно проведено захід державного контролю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_2 щодо додержання вимог законодавства про працю з питань оформлення трудових відносин, за результатами якої складено акт інспекційного відвідування від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ. Зазначає, що в ході інспекційного відвідування було виявлено порушення позивачем частини третьої статті 24 Кодексу законів про працю України, у зв`язку з чим посадовими особами відповідача було винесено припис про усунення виявлених порушень та постанову про накладення штрафу.

Наголошує, що позивачем до позовної заяви не було долучено доказів, які б спростовували виявлені порушення, які зафіксовані у акті інспекційного відвідування від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ, а тому Управління Держпраці у Житомирській області та його посадові (службові) особи при винесенні оскаржуваного припису та постанови діяли на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (а.с. 93-94).

У зв`язку із неявкою до суду позивача (його уповноваженого представника), належним чином повідомленого про дату, час та місце проведення судового слухання, підготовче засідання, призначене на 21 травня 2019 року о 10:00, було відкладено на 10 червня 2019 року о 11:30 (а.с. 111).

06 червня 2019 року до відділу документального забезпечення суду надійшли письмові пояснення представника позивача від 05 червня 2019 року (а.с. 117-126). Суд повторно звертає увагу, що подання позивачем письмових пояснень не відповідає положенням статей 159, 165 КАС України. При цьому, позивач та представник позивача не звертались до суду із клопотанням щодо подання додаткових пояснень, а судом в порядку частини п`ятої статті 159 КАС України дозволу на подання додаткових пояснень щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, також не надавалося.

В підготовчому засіданні, призначеному на 10 червня 2019 року о 11:30, судом в порядку статті 243 КАС України без виходу до нарадчої кімнати було постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі та призначення справи до судового розгляду по суті на 01 липня 2019 року о 14:00, що занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання від 10 червня 2019 року.

01 липня 2019 року до відділу документального забезпечення суду надійшло клопотання представника позивача в порядку статті 79 КАС України з додатками (а.с. 139-143).

В судовому засіданні, призначеному на 01 липня 2019 року о 14:00, судом в порядку статті 243 КАС України без виходу до нарадчої кімнати було постановлено ухвалу про оголошення перерви в судовому засіданні на 09 липня 2019 року о 12:00 з метою підготовки до дослідження відеозапису, що занесено секретарем судового засідання до протоколу судового засідання від 01 липня 2019 року.

В судове засідання, призначене на 09 липня 2019 року о 12:00 прибули представник позивача та представник Управління Держпраці у Житомирській області. В ході судового засідання судом було досліджено та оглянуто матеріали відеофіксації, здійсненої під час інспекційного відвідування, а також відеозаписи, надані позивачем.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі з підстав, викладених у позовній заяві. Позивач правом на подання відповіді на відзив у строк та в порядку статті 163 КАС України, не скористався.

Представник відповідача Управління Держпраці у Житомирській області в судовому засіданні щодо задоволення позовних вимог заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву вих. №2387 від 20 травня 2019 року.

Відповідачі головний державний інспектор відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Житомирській області Крупіч Валентина Миколаївна та начальник Управління Держпраці у Житомирській області Сечін Сергій Миколайович в судове засідання не прибули, відзив на позовну заяву не надіслали, про дату, час та місце судового розгляду повідомлялись належним чином.

У відповідності до положень частини третьої статті 243 КАС України та зважаючи на складність справи, складення рішення у повному обсязі може бути відкладено на строк до десяти днів з дня закінчення розгляду справи.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.

ОСОБА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , на момент виникнення спірних правовідносин та винесення спірних рішень, був зареєстрований як фізична особа-підприємець з 27 серпня 2001 року: дата запису про включення до Єдиного державного реєстру відомостей про фізичну особу-підприємця - 03 серпня 2006 року; номер запису - 2 011691. Види діяльності: код КВЕД 02.20 Лісозаготівлі; код КВЕД 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво; код КВЕД 16.23 Виробництво інших дерев`яних будівельних конструкцій і столярних виробів; код КВЕД 20.14 Виробництво інших основних органічних хімічних речовин (основний); код КВЕД 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами; код КВЕД 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами (а.с. 17).

12 лютого 2019 року за вх. №3-106 до Управління Держпраці у Житомирській області на ім`я начальника Управління Держпраці у Житомирській області Сечіна С.М. надійшла заява ОСОБА_5 від 11 лютого 2019 року, відповідно до змісту якої повідомляється, що в селі Радовель Олевського району працює ОСОБА_2 , який займається випалюванням вугілля в урочищі ПОВК та не оформлює працівників, які в нього працюють. Сам ОСОБА_2 є приватним підприємцем з міста Житомира. У зв`язку із викладеним, просить перевірити останнього та змусити оформити працівників (а.с. 95). Відповідно до резолюції Сечіна С.М. на вказаній заяві, ОСОБА_7 зобов`язано здійснити інспекційне відвідування та надати інформацію.

У відповідності до наказу Управління Держпраці у Житомирській області "Про проведення заходу державного контролю у ФОП ОСОБА_8 " від 12 лютого 2019 року №334 (а.с. 96-97) та направлення на проведення заходу державного контролю від 12 лютого 2019 року №290/04 (а.с. 98-99), посадовими особами контролюючого органу було проведено заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_8 з питань додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин.

За результатами проведення інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування фізичної особи, яка використовує найману працю від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ, відповідно до розділу ІІІ якого встановлено порушення частини третьої статті Кодексу законів про працю України, Постанови Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 року №413, в частині фактичного допуску до роботи працівників без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника та без повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу (а.с. 21-31).

Так, в ході проведення заходу державного контролю у формі інспекційного відвідування, при виході 13 лютого 2019 року за місцем фактичного здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_8 на підставі відеофіксації та усних пояснень працівників встановлено, що 2 (два) працівники допущені до робіт по випалюванню деревного вугілля без оформлення трудових відносин, а саме: ОСОБА_9 (повідомив, що неповнолітній, має 17 років) та ОСОБА_10 . Виявлене порушення є триваючим на день проведення заходу державного контролю (а.с. 28).

Згідно з письмовими поясненнями ФОП ОСОБА_8 від 14 лютого 2019 року, на момент інспекційного відвідування на виробничій території дійсно знаходилося чотири чоловіка: два з них, за твердженнями позивача, є незнайомими жителями сусіднього села, які попросили в ФОП ОСОБА_8 лист металу для власних потреб, інші ж двоє є родичами позивача, які за проханням останнього підійшли для надання листа металу жителям села. Також в поясненнях зазначено, що найманих працівників позивач має намір наймати з березня - квітня місяця поточного року, так як виробництво дерев`яного вугілля є сезонною роботою і в зимній період через холодну погоду на вулиці не проводиться (а.с. 33).

Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Житомирській області Крупіч Валентиною Миколаївною винесено припис про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П від 14 лютого 2019 року, відповідно до змісту якого позивача зобов`язано усунути порушення, визначені у акті інспекційного відвідування від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ до 05 березня 2019 року та про виконання припису у визначені строки надати письмове повідомлення уз долученням копій письмових документів до Управління Держпраці у Житомирській області (а.с. 36-37).

Постановою про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТД-ФС від 07 березня 2019 року за підписом начальника Управління Держпраці у Житомирській області Сечіна С.М. , на позивача, за порушення частини третьої статті Кодексу законів про працю України, Постанови Кабінету Міністрів України від 17 червня 2015 року №413 та на підставі абзацу 2 частини другої статті 265 Кодексу законів про працю України, накладено штраф у розмірі 250 380 грн (а.с. 38 та зворот).

Не погоджуючись зі спірним приписом та постановою і вважаючи їх протиправними, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади і гарантії здійснення громадянами України права розпоряджатися своїми здібностями до продуктивної і творчої праці визначаються Кодексом законів про працю України від 10 грудня 1971 року (далі - КЗпП України).

Положеннями статті 24 КЗпП України встановлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Статтею 259 КЗпП України встановлено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Відповідно до частини першої статті 265 КЗпП України посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Частиною другою статті 265 КЗпП України встановлено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон №877-V).

Згідно з частиною першою статті 6 Закону №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96).

Згідно пункту 1 Положення №96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до підпункту 6 пункту 4 Положення №96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Згідно з підпунктами 5-1, 6 пункту 6 Положення №96 Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право: безперешкодно, без попереднього повідомлення проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень юридичних осіб (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичних осіб, які використовують найману працю.

У відповідності до положень підпункту 54 пункту 4 Положення №96 Держпраці відповідно до покладених на неї завдань накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Держпраці.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначена в Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №295 "Про деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (далі - Порядок №295) (діючий на момент проведення інспекційного заходу).

Згідно з пунктом 2 Порядку №295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці: Держпраці та її територіальних органів; виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад).

У відповідності до підпункту 3 пункту 5 Порядку №295 інспекційні відвідування проводяться, зокрема, за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

Пунктом 19 Порядку №295 встановлено, що за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Згідно з пунктом 27 Порядку №295 у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Положеннями пункту 29 Порядку №295 визначено, що заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників, несвоєчасну та не у повному обсязі виплату заробітної плати, недодержання мінімальних гарантій в оплаті праці вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування або невиїзного інспектування.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України та частинами другою - сьомою статті 53 Закону України "Про зайнятість населення" визначено Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року №509 (далі - Порядок №509).

Пунктом другим Порядку №509 встановлено, що штрафи можуть бути накладені на підставі: 1) рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації; 2) акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, виконавчого органу міської ради міста обласного значення та сільської, селищної, міської ради об`єднаної територіальної громади; 3) акта документальної виїзної перевірки ДФС, її територіального органу, в ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Положеннями пункту 10 Порядку №509 закріплено, що постанова про накладення штрафу може бути оскаржена у судовому порядку.

Перевіряючи оскаржувані припис та постанову відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, суд зазначає наступне.

Як встановлено зі змісту акту інспекційного відвідування фізичної особи, яка використовує найману працю від 14 лютого 2019 року №ЖТ0470/84/АВ, при виході 13 лютого 2019 року за місцем фактичного здійснення господарської діяльності ФОП ОСОБА_8 на підставі відеофіксації та усних пояснень працівників встановлено, що 2 (два) працівники допущені до робіт по випалюванню деревного вугілля без оформлення трудових відносин, а саме: ОСОБА_9 (повідомив, що неповнолітній, має 17 років) та ОСОБА_10 . (а.с. 28).

Факт перебування на виробничій території вказаних осіб самостійно визнано позивачем, а також підтверджується роздруківками із запису відеофіксації інспекційного відвідування (а.с. 103).

Також, відповідно до оглянутих та досліджених у судовому засіданні матеріалів відеофіксації інспекційного відвідування (а.с. 106) та відеоматеріалів, наданих позивачем (а.с. 41), під час інспекційного відвідування на виробничій території ФОП ОСОБА_2 були присутні ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також дві невстановлені особи, що займалися різкою металу.

Зокрема, у зафіксованих відео поясненнях ОСОБА_10 , останній наголошує, що проживає у вільній Україні, тож "де хоче, там і працює". На відеозаписі видно, що ОСОБА_10 займається рубкою деревини та в подальшому підкидає її у бочки.

Крім того, як встановлено зі змісту зафіксованих на відео пояснень ОСОБА_9 , останній працює на вказаному об`єкті вже другий день. Зокрема, зазначає, що перебуває тут за проханням ОСОБА_2 , який просив допомогти загрузити бочки.

Відповідно до усних пояснень двох невстановлених осіб, присутніх на виробничій території ФОП ОСОБА_2 під час інспекційного відвідування, що зафіксовані у відеозаписі, "у випадку, коли горять бочки, інші хлопці за ними доглядають".

Суд також звертає увагу, що на відеозаписі зафіксовано проведення комплексних робіт, що мають ознаки випалювання вугілля: на виробничій території знаходиться багато деревини, одна пічка перебуває в робочому стані та димить, біля другої знаходиться ОСОБА_9 , а в ній - ОСОБА_10 . На відеозаписі також зафіксовано процес роботи бочки №2.

Здійснивши системний аналіз наявних у матеріалах справи доказів, суд зазначає, що на виробничій території ФОП ОСОБА_2 під час інспекційного відвідування було зафіксовано роботи з випалювання вугілля за участю ОСОБА_9 та ОСОБА_10 . При цьому, викладені позивачем обставини у письмових поясненнях до акту інспекційного відвідування не відповідають фактичним обставинам, зафіксованим на відеозаписі та не підтверджуються наявними у матеріалах справи доказів.

Частиною другою статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку, що припис про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П від 14 лютого 2019 року та постанова про накладення штрафу уповноваженими особами від 07 березня 2019 року №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТДФС. прийняті з дотриманням частини другої статті 19 Конституції України та відповідають вимогам частини другої статті 2 КАС України.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем на виконання частини другої статті 77 КАС України та наявною у матеріалах справи сукупністю належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів спростовано, а позивачем не доведено протиправність припису про усунення виявлених порушень №ЖТ0470/84/АВ/П від 14 лютого 2019 року та постанови про накладення штрафу уповноваженими особами від 07 березня 2019 року №ЖИ61/ЖТ0470/84/АВ/П/ТДФС, а тому позовні вимоги фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 2, 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

вирішив:

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 . РНОКПП: НОМЕР_1 ) до Головного державного інспектора відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Управління Держпраці у Житомирській області Крупіч Валентини Миколаївни (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008. ) , начальника Управління Держпраці у Житомирській області Сечіна Сергія Миколайовича (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008. ) , Управління Держпраці у Житомирській області (вул. Шевченка, 18-а, м. Житомир, 10008. ) про визнання протиправною та скасування постанови і припису - відмовити у повному обсязі.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду складено у повному обсязі: 22 липня 2019 року.

Головуючий суддя О.Г. Попова