Справа № 460/2947/18
Суддя: Дорошенко Н.О.
Дата ухвалення: 2019-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

27 червня 2019 року м. Рівне №460/2947/18

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1
доГоловного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Рівненській області Цимбалюка Олега Володимировича
про визнання протиправним та скасування припису, -
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до адміністративного суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюка Олега Володимировича (далі відповідач), просила суд визнати протиправним та скасувати припис №6 від 03.09.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказала, що відповідачем проведено позапланову перевірку Відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації, а саме дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, за результатами якої складено Акт позапланової перевірки №18 від 03.09.2018, яким зафіксовано порушення, що виразилось у видачі будівельних паспортів забудови земельних ділянок та містобудівних умов і обмежень для проектування об`єктів будівництва з порушенням абзацу 2 ч. 2 ст. 24, п. 2 ч. 3 та п. 3 ч. 4 ст. 29, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", вимог п. 1, 3, п. 2.8, п. 2.10 та п. 2.4 "Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки", абзацу 3 п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень".

За результатами проведеної позапланової перевірки відповідачем складено на ім`я начальника Відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цуканової І.М. припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.09.2018 №6, яким її зобов`язано привести до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки" будівельні паспорти та містобудівні умови та обмеження.

Позивач ствердила, що акт перевірки, припис та протокол про вчинення адміністративного правопорушення за результатами проведеної перевірки складені відповідачем в один день, що вказує на заздалегідь упереджену та визначену позицію щодо результатів як самої перевірки, так і прийнятого припису №6 від 03.09.2018. Акт перевірки №18 і припис №6 від 03.09.2018 складені без врахування наданих під час проведеної позапланової перевірки документів та пояснень.

Позивач вважає оскаржений припис незаконним, направленим на штучне створення умов для неправомірного та безпідставного притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та спонукання посадову особу вчиняти дії, що виходять за межі її повноважень.

ОСОБА_1 зазначила, що ні Порядком видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, ні будь-яким іншим нормативним документом, що регламентує порядок видачі будівельного паспорта, не передбачено внесення змін до раніше виданого будівельного паспорта відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури самостійно без подання замовником відповідної заяви, а отже вимога відповідача, зазначена в приписі №6 від 03.09.2018, про зобов`язання позивача внести зміни у раніше видані будівельні паспорти забудови земельних ділянок, є зобов`язанням вчинити дії всупереч ст.ст. 6, 19 Конституції України, Закону №3038 та Порядку 103, а відтак, не може бути виконана, оскільки не відповідає вказаним нормам.

Позивач також вказала, що в окремих містобудівних умовах та обмеженнях не зазначено конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках, та не містяться конкретні цифрові показники. ОСОБА_1 ствердила що конкретний цифровий показник визначається з урахуванням вогнестійкості проектної будівлі та існуючих будівель, що розташовані на час видання містобудівних умов та обмежень на суміжних земельних ділянках. В той же час з долучених до заяви топографічних знімань земельних ділянок, на яких планується розміщення об`єктів будівництва, з прилеглою територією в зоні допустимих відстаней існуючі будівлі відсутні, а відтак, у виданих містобудівних умовах і обмеженнях лише зазначено посилання на нормативні акти, якими слід керуватись при складанні проекту, оскільки існуючі будинки та споруди відсутні, а відтак не можливо визначити їх вогнестійкість, яка є необхідною для визначення конкретних цифрових показників.

Відтак, спірні містобудівні умови та обмеження будь-яких відстаней між будівлями та об`єктами у конкретних розмірах не визначають та не встановлюють, оскільки їх не можливо визначити за відсутності існуючих сусідніх будівель. Як вбачається зі змісту зазначених містобудівних умов та обмежень, встановлені вимоги щодо забезпечення замовниками відповідності забудови вимогам ДБН 360-92**, в тому числі щодо мінімально допустимих відстаней від об`єктів, які проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд.

Позивач вважає помилковими висновки відповідача щодо невідповідності містобудівних умов та обмежень №10 від 06.10.2017 на об`єкт "Будівництво правління товариства масивів "Веснянковий", "Затишний", "Фруктовий", будівлі охорони з прохідною, медпункту з аптекою, магазину продовольчих товарів, споруд для зберігання засобів пожежогасіння, побутового центру, садових будинків на території Великожитинської сільської ради, АДРЕСА_1 " вимогам абзацу 2 ч. 2 ст. 24 Закону №3038, а саме, що вони видані всупереч цільовому призначенню земельної ділянки, позаяк норми земельного законодавства не розмежовують окремо категорію земель для індивідуального та колективного садівництва. А відтак, неможливо встановити інше цільове призначення земельної ділянки, запланованої до забудови, окрім, як для садівництва.

Позивач вважає необґрунтованими вимоги припису №6 від 03.09.2018 щодо приведення у відповідність містобудівних умов та обмежень №20 від 06.10.2017 на об`єкт "Будівництво будівлі торгівлі в АДРЕСА_2 вул. Шкільна АДРЕСА_3 , АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_2 ) до вимог п. 2 ч. 3 ст. 29 та п. 7 ч. 3 ст. 29 Закону №3038, оскільки до заяви про видання містобудівних умов та обмежень не долучено копію правовстановлюючого документу, а також у містобудівних умовах та обмеженнях не зазначено конкретні положення нормативних актів, відомості яких базуються на розрахунках та не містять конкретних цифрових показників. ОСОБА_1 зауважила, що у оскарженому приписі в цій частині відповідачем фактично ставиться під сумнів дотримання порядку видачі містобудівних умов та обмежень, а не їх відповідність вимогам Закону. Однак, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області або ж його уповноваженими особами не оскаржено в будь-якому суді недотримання на їх думку порядку видачі містобудівних умов та обмежень. В той же час, підстав для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень №20 від 06.10.2017 на об`єкт "Будівництво будівлі торгівлі в с АДРЕСА_2 , вул. Шкільна АДРЕСА_3 Рівненського АДРЕСА_4 " (замовник ОСОБА_2 ), визначених ч. 4 ст. 29 Закону №3038, на дату їх видання не існувало.

Окрім цього, позивач вказала на незаконність та необґрунтованість вимоги припису №6 від 03.09.2018 щодо приведення у відповідність до вимог п. 3 ч. 4 ст. 29 та п. 2. ч. 3 ст. 29 Закону №3038 містобудівних умов та обмежень №16 від 09.11.2017 на об`єкт "Будівництво торгівельно-побутового комплексу в смт АДРЕСА_5 (замовник ОСОБА_3 ), які на думку відповідача полягають у тому, що в поданому до заяви розрахунку зазначено площу торгового залу в розмірі 83,58 кв.м., при встановлених планом зонування територій с. Оржів 60 кв.м., а також не долучено копії правовстановлюючого документу на будівлю.

Позивач зазначила, що відповідачем не оскаржено суді недотримання на їх думку порядку видачі містобудівних умов та обмежень №16 від 09.11.2017 на об`єкт "Будівництво торгівельно-побутового комплексу в смт АДРЕСА_5 (замовник ОСОБА_3 ), а відтак вимога припису є незаконною.

За наведених обставин позивач вважає, що оскаржений припис є протиправним та підлягає скасуванню.

Ухвалою від 29.11.2018 в забезпеченні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

Ухвалою суду від 30.11.2018 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено справу до судового розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі.

07.02.2019 відповідач подав письмове пояснення (а.с.135-137 т.1), в якому зазначив, що з позовними вимогами ОСОБА_1 не погоджується в повному обсязі, вважає їх необґрунтованими та безпідставними. Вказав, що згідно з наказом на проведення позапланової перевірки від 08.11.2018 №1402, направленням від 27.11.2018 №31 для перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.09.2018 №6, відповідно до пп.2 п.15 Порядку №698 27.11.2018 в присутності заступника голови Рівненської районної державної адміністрації ОСОБА_4 С ОСОБА_5 та начальника відділу містобудування Цуканової І.М. розпочато позапланову перевірку виконання вимог Припису №6 від 03.09.2018. За результатами перевірки, 17.12.2018 складено акт №31 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Також винесено Припис №19 від 17.12.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому є підпис ОСОБА_1 .

Тобто, станом на 17.12.2018 оспорюваний позивачем припис від 03.09.2018 №6 не є дійсним, оскільки вимоги вищевказаного припису не були виконані і, відповідно, був виданий повторний Припис №19 від 17.12.2018 з вимогою привести у відповідність будівельні паспорти земельних ділянок та містобудівні умови та обмеження для проектування об`єктів будівництва, зазначені в приписі, в термін до 29.03.2019.

Відповідач також пояснив, що відповідно до наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України №678 від 31.05.2018, згідно з направленням №18 від 20.08.2018, виданим Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області, ОСОБА_6 відповідно до ст. 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил у Відділі містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації, за адресою: вул. П. Могили, 22-Б, м. Рівне, Рівненська область, 33001. Вважає, що відповідач при винесені Припису №6 від 03.09.2018 діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Протокольною ухвалою від 20.02.2019 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про заміну первинного відповідача на Державну архітектурно-будівельну інспекцію України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області або про залучення такої особи в якості співвідповідача.

Відповідно до ч.3 ст.46 КАС України відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлене цим Кодексом. За визначенням, наведеним в п.7 ч.1 ст.4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Предметом даного судового спору є правомірність припису, винесеного посадовою особою державного архітектурно-будівельного контролю, відтак позивачем вірно визначено таку особу відповідачем у справі.

З урахуванням наведеного, поданий Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області відзив на адміністративний позов (а.с.142-152 т.1) судом до уваги не береться, оскільки Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області не є учасником даної справи.

20.02.2019 протокольною ухвалою підготовче провадження у справі закрито, призначено розгляд справи по суті.

Відповідач у судове засідання 13.03.2019 не з`явився без повідомлення причин, будучи належно повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи (а.с.185 т.1). Участі уповноваженого представника в судовому розгляді відповідач не забезпечив. За відсутності підстав для відкладення судового засідання, відповідно до ч.3 ст.205 КАС України суд вважав можливим розглянути справу за відсутності відповідача.

У судовому засіданні 13.03.2019 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги повністю, надав пояснення, аналогічні змісту позовної заяви.

Відповідно до ч.7 ст.205 КАС України, з огляду на розгляд справи за відсутності відповідача, в судовому засіданні головуючим суддею оголошено стислий зміст пояснення відповідача.

В судовому засіданні оголошено перерву на стадії дослідження письмових доказів до 27.03.2019, про що сторін повідомлено належним чином (а.с.189,190 т.1).

У судове засідання 27.03.2019 представники сторін не з`явились без повідомлення причин. Враховуючи, що представником позивача позовні вимоги підтримано та надано пояснення за змістом позову, суд вважає, що неявка позивача не перешкоджає розгляду справи. За відсутності підстав для відкладення розгляду справи, відповідно до ч.9 ст.205 КАС України суд ухвалив розгляд адміністративної справи здійснити в письмовому провадженні.

При вирішенні даного спору суд дійшов висновку про те, що наявних у справі доказів недостатньо для всебічного, повного та об`єктивного встановлення всіх обставин у справі. Відтак, керуючись принципом офіційного з`ясування обставин у справі, ухвалою від 31.05.2019 суд за власною ініціативою витребував від Відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації належним чином засвідчені копії будівельних паспортів та містобудівних умов та обмежень для проектування об`єктів будівництва, зазначених в оскарженому приписі. Витребувані документи надійшли на адресу суду 19.06.2019.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши позовну заяву, письмове пояснення відповідача, з`ясувавши усі обставини справи, перевіривши їх дослідженими доказами, наданими учасниками справи за власною ініціативою та витребуваними судом, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, з урахуванням такого.

Суд встановив, що 28.02.2018 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюком О.В. відповідно до статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698, за результатами планової перевірки відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації видано припис №1 від 28.02.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на ім`я начальника відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цуканової І.М., в якому вказано на порушення абз. 2 ч. 2 ст. 24, п. 2 ч. 3 та п. 3 ч. 4 ст. 29, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", вимог п. 1, 3, п. 2.8, п.2.10 та п. 2.4 "Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки", затвердженого наказом Мінрегіонбуду №103 від 05.07.2011, абз. 3 п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень".

З метою усунення виявлених порушень приписом №1 від 28.02.2018 вимагалось: привести вказані будівельні паспорти та містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень", "Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки", затвердженого наказом Мінрегіонбуду №103 від 05.07.2011 та повідомити інспектора про виконання припису в строк до 30.04.2018. Примірник припису ОСОБА_1 отримала 28.02.2018 під підпис (а.с.172-175 т.1).

Також суд встановив, що головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюком О.В., із залученням головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Коркунця О.О., на підставі наказу Держархбудінспекції від 31.05.2018 №678 "Про проведення позапланової перевірки" (а.с.164 т.1) та направлення на проведення позапланової перевірки від 20.08.2018 №18, виданого Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (а.с.165 т.1), з метою перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2018 № 1, проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації, за результатами якої 03.09.2018 складено Акт №18 перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (далі Акт перевірки №18 від 03.09.2018, а.с.16-27 т.1).

У Акті перевірки №18 від 03.09.2018 зазначено, що за результатами проведення перевірки виконання вимог припису від 28.02.2018 №1 начальником відділу Цукановою І.М., встановлено, що інформації від відділу щодо виконання вимог припису у період з 30.04.2018 по час складання Акту перевірки на адресу Управління не надходило. Інформації щодо оскарження припису від 28.02.2018 №1 на адресу управління не надходило. Відповідно, вимоги про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 28.02.2018 №1, виданого начальнику відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановій І.М., не виконано, чим порушено підпункт 2 пункту 8 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698.

В Акті перевірки №18 містяться записи, що пояснення, зауваження та заперечення щодо проведення перевірки не надавались, з актом ОСОБА_1 ознайомилась, від підпису і отримання копії відмовилась.

Позивач подала заперечення на Акт перевірки №18, в якому вказала, що вважає, що позапланову перевірку було проведено упереджено, з перевищенням повноважень, з грубими порушеннями вимог закону щодо проведення державного нагляду (контролю) перевіряючим ОСОБА_6 та залученою ним особою ОСОБА_7 (а.с.42-50 т.1).

03.09.2018 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюком О.В. складено стосовно ОСОБА_1 протокол про адміністративне правопорушення за ч. 3 ст. 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення (а.с.28-34 т.1).

Окрім цього, суд встановив, що 03.09.2018 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюком О.В. відповідно до статті 41-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698, видано начальнику відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановій І.М. Припис №6 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

В Приписі № 6 від 03.09.2018 зазначено, що за результатами позапланової перевірки, проведеної у відділі містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації, встановлено:

1. Будівельні паспорти забудови земельної ділянки №266-2016 від 23.06.2016 на об`єкт "Будівництво садового будинку в садовому масиві "Київський", земельна ділянка № НОМЕР_1 на території Білокриницької сільської ради Рівненського району" (замовник Рунов ОСОБА_8 ), №488-2016 від 21.09.2016 на об`єкт "Будівництво садового будинку в садовому масиві "Київський", земельна ділянка № НОМЕР_2 на території Білокриницької сільської ради Рівненського району" (замовник ОСОБА_9 ), №548-2016 від 24.10.2016 на об`єкт "Будівництво садового будинку в садовому масиві "Київський", земельна ділянка № НОМЕР_3 на території Білокриницької сільської ради Рівненського району" (замовник ОСОБА_10 ), №355-2017 від 21.08.2017 на об`єкт "Будівництво садового будинку в садовому масиві "Київський", земельна ділянка № НОМЕР_4 на території Білокриницької сільської ради Рівненського району" (замовник ОСОБА_11 ), №155-2017 від 25.04.2017 на об`єкт "Будівництво садового будинку в садовому масиві "Київський", земельна ділянка № НОМЕР_5 на території Білокриницької сільської ради Рівненського району" (замовник ОСОБА_12 Юрій ОСОБА_13 ), видані начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. з порушенням абз. 2 п. 2.1 Порядку №103, оскільки заява на видачу будівельного паспорту не відповідає формі додатку 1 до Порядку. Схема забудови земельної ділянки, наведена у складі будівельних паспортів, не відповідає формі, наведеній в додатку 3 до Порядку, оскільки в порушення п. 2.10 Порядку №103 схема забудови земельної ділянки не визначає відстані від об`єктів будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

2. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки № НОМЕР_6 від 18.01.2016 на об`єкт "Реконструкція частини господарської будівлі під житловий будинок в АДРЕСА_6 (замовник ОСОБА_14 ), виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. з порушенням пункту 1.3 Порядку №103, оскільки на схемі забудови земельної ділянки у складі будівельного паспорта вказано проектну будівлю 1 житлового будинку на межах сусідніх земельних ділянок, що є порушенням вимог абз. 3 п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки мінімальну відстань від об`єкту будівництва до межі земельної ділянки необхідно приймати 1 м.

3. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №563-2014 від 29.11.2017 на об`єкт "Реконструкція частини житлового будинку в АДРЕСА_7 (замовник ОСОБА_15 ) видано з порушенням вимог п. 2.1 та п.2.4 Порядку №103, оскільки до заяви не додано засвідчену в установленому порядку згоду співвласника житлового будинку (співвласник ОСОБА_16 - 1/2 частини будинку). Схема забудови земельної ділянки не визначає червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Разом з тим, замовником не додано документ, що посвідчує право власності на об`єкт будівництва.

4. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №139-2017 від 18.04.2017 на об`єкт "Реконструкція житлового будинку в АДРЕСА_8 (замовник ОСОБА_17 ), виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п.1, 3 Порядку №103. Схема забудови земельної ділянки, наведена у складі будівельного паспорту, в порушення п. 2.10 у схемі забудови земельної ділянки не визначає червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Разом з тим, замовником не додано документ, що посвідчує право власності на об`єкт будівництва.

5. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №151-2017 на об`єкт "Реконструкція житлового будинку в АДРЕСА_9 (замовник ОСОБА_18 ), виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п. 2.10 Порядку №103, оскільки у схемі забудови земельної ділянки не визначено червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

6. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №361-2015 від 23.07.2015 (із внесеними змінами від 07.11.2017) на об`єкт "Будівництво житлового будинку в АДРЕСА_10 (замовник ОСОБА_19 ), виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п. 1, 3 Постанови №103. На схемах забудови земельної ділянки у складі будівельного паспорта вказано проектну будівлю 1 житловий будинок, запроектовану на відстані 5,50 м до будівлі на суміжній земельній ділянці, що є порушенням вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки згідно з таблицею 1 додатку 3.1, відстань між будівлями 8 м.

7. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки № НОМЕР_7 від 20.01.2017 на об`єкт "Реконструкція садового будинку та будівництво господарської будівлі в садовому товаристві " АДРЕСА_11 на території Новоукраїнської сільської ради Рівненського району" (замовник ОСОБА_20 ) виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог 1, 3 Порядку №103. На схемах забудови земельної ділянки у складі будівельного паспорта вказано проектну будівлю 1 садовий будинок, запроектовану на відстані 7 м від газопроводу високого тиску та ГРП, разом з тим, не вказано тиску газу, що є порушенням додатку 8.1 до ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки згідно з додатком 8.1 відстань від газопроводу високого тиску 0,3-0,6 Мпа до фундаменту будівлі чи споруди становить 7 м , відстань від газопроводу високого тиску 0,6-1,2 Мпа до фундаменту будівлі чи споруди становить 10м.

8. Будівельний паспорт забудови земельної ділянки №673-2016 від 19.12.2016 на об`єкт "Реконструкція частини житлового будинку в АДРЕСА_12 (замовник ОСОБА_21 ) виданий начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. з порушенням 1.3 Порядку №103, оскільки на схемі забудови земельної ділянки у складі будівельного паспорта вказано проектну будівлю 1 житлового будинку на відстані 0,8 м та 0,53 м від меж суміжних земельних ділянок, що є порушенням вимог абз. 3 п. 3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", оскільки мінімальну відстань до межі земельної ділянки згідно з абз. 3 п. 3.25* вказаного вище ДБН необхідно приймати 1м.

9. Містобудівні умови і обмеження для проектування об`єктів будівництва: №6 від 14.09.2017 на об`єкт "Будівництво гаража в АДРЕСА_13 (замовник ОСОБА_22 ), №13 від 09.11.2017 на об`єкт "Будівництво гаража в АДРЕСА_14 (замовник ОСОБА_23 ), №14 від 10.11.2017 на об`єкт "Будівництво гаража в АДРЕСА_15 (замовник ОСОБА_24 ), №19 від 06.12.2017 на об`єкт "Будівництво гаража в АДРЕСА_16 (замовник ОСОБА_25 ), №21 від 15.12.2017 на об`єкт "Будівництво гаража в АДРЕСА_17 (замовник ОСОБА_26 ), №24 від 20.12.2017 на об`єкт "Будівництво офісно-складських приміщень в АДРЕСА_18 (замовник ОСОБА_27 ) видані начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки в п. 4 розділу "Містобудівні умови та обмеження" вказаних містобудівних умов та обмежень не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не містять конкретних цифрових показників, а лише зазначено, що "мінімально-допустимі відстані від об`єкта, що проектується до існуючих будинків і споруд необхідно визначити з урахуванням протипожежних, санітарних, побутових відступів від існуючих будівель і споруд на суміжних ділянках із посиланням на таблиці ДБН". В той же час, відповідно до п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження містять: мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих будинків та споруд.

10. Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №10 від 06.10.2017 на об`єкт "Будівництво правління товариства масивів "Веснянковий", "Затишний", "Фруктовий", будівлі охорони з прохідною, медпункту з аптекою, магазину продовольчих товарів, споруд для зберігання засобів пожежогасіння, побутового центру, садових будинків на території Великожитинської сільської ради, вул. Фруктова, 1 Рівненського району" (замовник Обслуговуючий кооператив "Садівниче Товариство Скорпіон") видані начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог абз. 2 ч. 2 ст. 24 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". Згідно з абз. 2 ч. 2 ст. 24 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства. Водночас, містобудівні умови та обмеження видані всупереч цільовому призначенню земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_8 для індивідуального садівництва (код 01.05), фактично умови видані на колективне садівництво, де код класифікації 01.06.

11. Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №20 від 06.12.2017 на об`єкт "Будівництво будівлі торгівлі на АДРЕСА_3 , АДРЕСА_19 . Шпанів Рівненського району Рівненської АДРЕСА_20 " (замовник ОСОБА_2 ) видані начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п. 2 та п. 3 ч. 4 ст. 29, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки на схемі забудови земельної ділянки М1:500, наведеній у містобудівному розрахунку, наданому замовником, в п. 4 експлікації будівель і споруд на земельній ділянці вказано про існуючий житловий будинок ІІІ ступеня вогнестійкості. Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додається копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, до якої додається копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку. В свою чергу, в порушення вимог п. 2 ч. 3 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" при видачі містобудівних умов та обмежень №20 від 06.12.2017 до заяви замовником не додано вказану вище копію правовстановлюючого документа на будівлю. Земельна ділянка, відповідно до плану зонування розміщена в зоні Г-2 підзоні Г-2ш-підзона ділової зони. Відповідно до пояснювальної записки плану зонування с. Шпанів, том 1, розділ 2.6 містобудівні умови та обмеження забудови земельних ділянок в територіальних зонах, 2.6.1 Громадська зона п.3 гранично допустима висота будівель до конька скатної покрівлі становить 13,5 м. В п. 1 розділу "містобудівні умови та обмеження" прийнято 15 м, що відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є невідповідністю намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, зокрема плану зонування.

В пункті 4 розділу "містобудівні умови та обмеження" не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не містять конкретних цифрових показників, а лише зазначено, що "мінімально-допустимі відстані від об`єкта, що проектується до існуючих будинків і споруд необхідно визначити з урахуванням протипожежних, санітарних, побутових відступів від існуючих будівель і споруд на суміжних ділянках із посиланням на таблиці ДБН", чим порушено п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". В той же час, відповідно до п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження містять: мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується до існуючих будинків та споруд.

12. Містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №16 від 09.11.2017 на об`єкт "Будівництво торгівельно-побутового комплексу в АДРЕСА_5 (замовник ОСОБА_3 ) видані начальником відділу містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації Цукановою І.М. в порушення вимог п. 3 ч. 4 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно з ч. 2 ст. 18 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" план зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації. Об`єкт будівництва будівлі торгівельно-побутового комплексу на АДРЕСА_21 . АДРЕСА_5 , АДРЕСА_5 , в смт АДРЕСА_12 , відповідно до плану зонування території (зонінгу) смт. Оржів Рівненського району, затвердженого рішенням селищної ради від 22.10.2015 №784 розміщено на земельній ділянці в зоні Ж-3 зона мішаної від 2-ох до 5-ти поверхів житлової та громадської забудови. Згідно з пояснювальною запискою до зонінгу смт. Оржів, серед переліку переважних, супутніх та допустимих видів використання в зонах Ж-3 передбачено магазини з торгівельною площею до 60 кв.м. Відповідно експлікації приміщень проектної будівлі, наведеної в містобудівному розрахунку, площа торгового залу запроектована 83,58 кв.м. Окрім цього, заявником не додано копію правовстановлюючого документа на будівлю.

Водночас, на ескізі генплану земельної ділянки, наведеній містобудівному розрахунку, наданому замовником п. 4 в експлікації будівель і споруд на земельній ділянці по АДРЕСА_5 та відповідних топографо-геодезичних вишукувань, проведених НДППГР кооператив "Геолог" на земельній ділянці АДРЕСА_5 смт. Оржів вказано про існуючу господарську будівлю,

що є порушенням абзацу 2 ч. 2 ст. 24, п. 2 ч. 3 та п. 3 ч. 4 ст. 29, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", вимог п. 1, 3, п. 2.8, п. 2.10 та п. 2.4 "Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки", абзацу 3 п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень".

З метою усунення виявлених порушень вимагалось в строк до 31.10.2018 привести вказані будівельні паспорти та містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва до вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування та забудова міських і сільських поселень", "Порядку видачі будівельного паспорту забудови земельної ділянки", затвердженого наказом Мінрегіонбуду №103 від 05.07.2011 та повідомити інспектора (а.с.35-41т.1).

ОСОБА_1 подала відповідачу заперечення на припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.09.2018, в якому вказала, що зазначені у приписі порушення є надуманими та безпідставними, жодних порушень Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", чи інших норм права позивачем не вчинялось. Усі видані відділом документи, оформлені належним чином із дотриманням усіх вимог закону. Звернула увагу, що позапланову перевірку було проведено упереджено, з перевищенням повноважень, з грубими порушеннями вимог закону щодо проведення державного нагляду (контролю) (а.с.51-59 т.1).

Вважаючи протиправним припис відповідача про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 03.09.2018 №6, позивач звернулась до суду з позовною заявою.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, які виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 №698 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду (далі - Порядок №698), пунктом 2 якої передбачено, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Пунктом 2 Порядку №698 врегульовано, що нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок. Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

За змістом підпункту 5 пункту 4 з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду залучають у разі потреби до здійснення нагляду фахівців підприємств, установ, організацій, контрольних і фінансових органів.

Відповідно до пункту 23 Порядку №698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки.

Згідно з пунктом 29 Порядку №698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. У разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, яке може бути усунуто, видається припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (далі - припис) за формою згідно з додатком 5.

За приписами абз 1 п. 30 Порядку №698 у разі відмови в отриманні припису такий припис надсилається об`єкту нагляду рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення за його місцезнаходженням.

Відповідно до п. 31 Порядку №698 головний інспектор будівельного нагляду перевіряє виконання об`єктом нагляду припису шляхом проведення позапланової перевірки.

Як встановлено судом, оскарженим приписом вимагалось привести будівельні паспорти та містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва до вимог чинного законодавства.

Оцінюючи доводи відповідача щодо порушення ОСОБА_1 чинного законодавства при видачі будівельних паспортів забудови земельних ділянок, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 27 Закону №3038-VI передбачено, що забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт).

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

За приписами ч. 2 статті 27 Закону №3038-VI проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов та обмежень. Для об`єктів, зазначених у частині першій цієї статті, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до частин 3-4 статті 27 Закону №3038-VI надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2011 №103, зареєстровано у Міністерстві юстиції України від 22 липня 2011 р. за №902/19640, затверджено Порядок видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі Порядок №103, в редакції, станом на дату видачі позивачем будівельних паспортів забудови земельних ділянок об`єктами).

Пунктами 1.2, 1.3 Порядку №103 передбачено, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці. Параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень".

Відповідно до пунктів 1.4-1.6 Порядку №103 розроблення будівельного паспорта здійснюється:

в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні;

за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень. Для об`єктів будівництва, на які надається будівельний паспорт, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідач в оскарженому приписі (пункт 1) ствердив, що будівельні паспорти забудови земельних ділянок №266-2016, №488-2016, №548-2016, №355-2017, №155-2017, видані позивачем з порушенням абз. 2 п. 2.1 Порядку №103, оскільки заява на видачу будівельного паспорту не відповідає формі додатку 1 до Порядку. Схема забудови земельної ділянки, наведена у складі будівельних паспортів, не відповідає формі, наведеній в додатку 3 до Порядку, оскільки в порушення п. 2.10 Порядку №103 схема забудови земельної ділянки не визначає відстані від об`єктів будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

Пунктом 2.1 порядку №103 визначено, що видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію;

ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо);

проект будівництва (за наявності);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пункт 2.9 Порядку №103 передбачає, що до складу будівельного паспорта входять: пакет документів, наданий замовником відповідно до пунктів 2.1, 2.2 цього розділу; схема забудови земельної ділянки, наведена у додатку 3 до цього Порядку; пам`ятка замовнику індивідуального будівництва.

У схемі забудови земельної ділянки визначається місце розташування запланованих об`єктів будівництва, червоні лінії, лінії регулювання забудови, під`їзди до будівель і споруд, відстань від об`єкта будівництва до вулиць (доріг), мінімальні відстані від об`єкта будівництва до меж земельної ділянки, а також будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, місця підключення до інженерних мереж (за наявності) (пункт 2.10 Порядку №103).

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI, лінії регулювання забудови це визначені в містобудівній документації межі розташування будинків і споруд відносно червоних ліній, меж окремих земельних ділянок, природних меж та інших територій.

Частиною 4 статті 19 Закону №3038-VI лінії регулювання забудови визначає детальний план території.

Позивач в обґрунтування позовних вимог ствердила, що підстав для визначення у вищевказаних будівельних паспортах забудови земельної ділянки відстані від об`єктів будівництва до інших будівель і споруд на суміжних земельних ділянках немає, позаяк відповідно до схем забудови земельних ділянок та топографічного знімання М1:500, наданого замовником, на суміжних земельних ділянках будь-які будівлі і споруди були відсутні.

Перевіряючи доводи та заперечення сторін, суд встановив, що відповідно до схеми забудови земельної ділянки до будівельного паспорта №488-2016 (а.с.177 т.2) та схеми забудови земельної ділянки до будівельного паспорта № 355-2017 (а.с.115 т.2) відсутні відомості щодо розташування на суміжних земельних ділянках об`єктів нерухомого майна.

На схемах забудови земельних ділянок до будівельних паспортів №155-2017, №548-2016, №266-2016 зображені схематично сусідні будівлі на суміжних земельних ділянках, однак зазначено, що такі будівлі є в проекті (перспектива) (а.с.105,126,191 т.2).

Буквальний зміст пункту 2.10 Порядку №103 свідчить, що у схемі забудови земельної ділянки визначаються, зокрема, мінімальні відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках. Тобто, за змістом вказаної правової норми, такі будівлі і споруди мають бути розташовані фактично на суміжних земельних ділянках, а не запроектовані.

Оскільки на досліджених судом схемах забудови земельних ділянок вищевказаних будівельних паспортів не зазначено наявних будівель та споруд на суміжних земельних ділянках, відтак суд вважає висновок відповідача щодо порушення позивачем пункту 2.10 Порядку №103 необґрунтованим. Також суд зазначає, що всі досліджені схеми забудови земельної ділянки, у тому числі й експлікація позначених схематично об`єктів та відстаней, повністю відповідає додатку № 3 до Порядку № 103. Окрім цього, суд зауважує, що будівельний паспорт № НОМЕР_9 виданий не позивачем, а іншою особою.

Також суд вважає необґрунтованими висновки відповідача щодо порушення позивачем абз.2 п.2.1 Порядку № 103 в частині невідповідності заяви на видачу будівельного паспорту формі додатку 1 до Порядку. При цьому суд зазначає, що жодних аргументів щодо такої невідповідності відповідачем не наведено, а судом встановлено, що заяви на видачу будівельного паспорту в зазначених вище будівельних паспортах відповідають за формою додатку 1 до Порядку № 103 (а.с.103,113,124,175,189 т.2).

Отже, висновки відповідача щодо порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності при видачі вищевказаних будівельних паспортів не відповідають фактичним обставинам справи та спростовуються дослідженими доказами.

Окрім цього, Відповідач у приписі (пункт 2) зазначив, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки №4-2016 від 18.01.2016 на об`єкт "Реконструкція частини господарської будівлі під житловий будинок в АДРЕСА_6 (замовник ОСОБА_14 ), виданий позивачем з порушенням пункту 1.3 Порядку №103.

Аналогічне порушення позивачем пункту 1.3 Порядку №103 при видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки від 19.12.2016 №673-2016 на об`єкт "Реконструкція житлового будинку в АДРЕСА_12 відповідач вказав у пункті 8 оскарженого припису.

В обох випадках відповідач вказав, що відповідно до абз. 3 п. 3.25* ДБН 360-92** мінімальну відстань від об`єкта будівництва до межі земельної ділянки необхідно приймати 1 м, в той час як на схемах забудови земельної ділянки до вказаних будівельних паспортів така відстань є меншою.

Позивачем в позовній заяві доводів на спростування вказаного порушення не наведено. Разом з тим, суд встановив, що в поданому ОСОБА_1 запереченні на припис (а.с.51-59 т.1) в частині вказаного порушення зазначено, що відповідно до абзацу 2 п. 3.19* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських сільських поселень" (далі ДБН 360-92**) район садибної забудови може бути сформований окремими житловими чи блокованими будинками з присадибними (приквартирними) ділянками з господарськими будівлями або без них.

Згідно з абз. 3 п.3.25* вищевказаного ДБН - для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м.

Отже, позивач вважає, що вказана норма не стосується житлових будинків.

З такими доводами позивача суд не погоджується з огляду на таке.

Відповідно до абз.3 п.3.25* ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських сільських поселень" для догляду за будівлями і здійснення їх поточного ремонту відстань до межі сусідньої ділянки від найбільш виступної конструкції стіни треба приймати не менше 1,0 м. При цьому повинно бути забезпечене влаштування необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть стіканню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок.

Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000, затвердженого і введеного в дію наказом Держстандарту України від 17.08.2000 № 507, будівлі - це споруди, що складаються з несучих та огороджувальних або сполучених (несучо-огороджувальних) конструкцій, які утворюють наземні або підземні приміщення, призначені для проживання або перебування людей, розміщення устаткування, тварин, рослин, а також предметів. До будівель відносяться: житлові будинки, гуртожитки, готелі, ресторани, торговельні будівлі, промислові будівлі, вокзали, будівлі для публічних виступів, для медичних закладів та закладів освіти тощо.

Отже, житлові будинки класифікуються як будівлі.

Дослідженням схеми забудови земельної ділянки в складі будівельного паспорта №4-2016 від 18.01.2016 (а.с.165 т.2) та схеми забудови земельної ділянки в складі будівельного паспорта від 19.12.2016 №673-2016 (а.с.136 т.2) підтверджуються висновки відповідача, що відстань від об`єкта будівництва до межі земельної ділянки є меншою ніж установлено абз.3 п.3.25* ДБН 360-92**.

Таким чином, висновок відповідача щодо встановленого в цій частині порушення суд вважає обґрунтованим, а наведені позивачем аргументи таких висновків на думку суду не спростовують.

Також суд встановив, що в п.3 оскарженого припису відповідач вказав на виявлені порушення під час видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта забудови земельної ділянки №563-2017 від 29.11.2017 на об`єкт "Реконструкція частини житлового будинку в АДРЕСА_7 (замовник ОСОБА_15 ), а саме порушення вимог п. 2.1 та п.2.4 Порядку №103, оскільки до заяви не додано засвідчену в установленому порядку згоду співвласника житлового будинку (співвласник ОСОБА_16 - 1/2 частини будинку). Схема забудови земельної ділянки в порушення п.2.10 не визначає червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках, та замовником не додано документ, що посвідчує право власності на об`єкт будівництва.

Суд зазначає, що приписами п.2.1 Порядку № 103 до складу пакета документів, який подається замовником для видачі будівельного паспорта, входить засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Будь-яких належних та допустимих доказів, що на час видачі позивачем будівельного паспорта №563-2017 ОСОБА_16 є співвласником 1/2 частини будинку, відповідачем не надано, а судом не встановлено. При цьому, судом встановлено, що в складі документів до будівельного паспорта забудови земельної ділянки №563-2014 від 29.11.2017 міститься заява ОСОБА_28 , співвласника 1/2 частки житлового будинку з надвірними будівлями АДРЕСА_22 , про її згоду гр. ОСОБА_15 (співвласнику 1/2 частки) на надбудову мансардного поверху над його частиною житлового будинку. Заява ОСОБА_28 посвідчена приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Шпинта А.Є., зареєстрована в реєстрі за № 928 від 17.10.2017 (а.с.94 т.2).

Щодо відсутності документа, що посвідчує право власності замовника на об`єкт будівництва, суд наголошує, що вичерпний пакет документів, який надається уповноваженому органу містобудування та архітектури, визначений п. 2.1 Порядку №103. Разом з тим, будь-які документи, які посвідчують право власності на об`єкти будівництва, у такому пакеті відсутні, відтак, не можуть вимагатися посадовими особами як підстава для видачі будівельного паспорта.

Дослідженням схеми забудови земельної ділянки в складі будівельного паспорта №563-2017 встановлено, що відсутні червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках (а.с.90 т.2), хоча така інформація повинна бути відображена відповідно до додатку № 3 до Порядку № 103. Позивач зазначене порушення не заперечила та жодним чином не спростувала.

Відтак, висновки відповідача про порушення вимог будівельних норм при видачі позивачем будівельного паспорта №563-2017 від 29.11.2017 частково знайшли підтвердження під час розгляду справи судом.

Відповідач у пункті 4 спірного припису вказав на порушення ОСОБА_1 чинного законодавства при видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки №139-2017 від 18.04.2017 на об`єкт "Реконструкція житлового будинку в АДРЕСА_8 (замовник ОСОБА_17 ), а саме: схема забудови земельної ділянки, наведена у складі будівельного паспорту, в порушення п. 2.10 не визначає червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках; замовником не подано документ, що посвідчує право власності на об`єкт будівництва.

Окрім цього, аналогічний висновок щодо порушення позивачем Порядку №103 відповідач виклав у п. 5 спірного припису, зазначивши, що ОСОБА_1 видала будівельний паспорт забудови земельної ділянки №151-2017 на об`єкт "Реконструкція житлового будинку в АДРЕСА_9 (замовник ОСОБА_18 ) в порушення вимог п. 2.10 Порядку №103, оскільки в схемі забудови земельної ділянки не визначені червоні лінії, лінії регулювання забудови, місця підключення до інженерних мереж, відстані від об`єкта будівництва до будівель і споруд, розташованих на суміжних земельних ділянках.

Позивач в запереченні на припис (а.с.56 т.1) повідомляла відповідача, що червоні лінії та лінії регулювання забудови в частині розміщення вищевказаних житлових будинків не визначені містобудівною документацією с. Великий Олексин та с. Зозів, а відтак, вказати їх на схемі забудови земельної ділянки немає можливості.

Суд враховує, що зазначені аргументи ОСОБА_1 відповідач жодним чином не заперечив та не спростував.

Як зазначалось вище по тексту судового рішення, пунктом 2.10 Порядку №103 передбачено, що у схемі забудови земельної ділянки визначається, зокрема, червоні лінії.

Частиною 1 статті 16 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" №3038-VI від 17.02.2011 встановлено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях.

При цьому, відсутність червоних ліній на містобудівній документації відповідних населених пунктів не могла слугувати достатньою підставою для відмови уповноваженим органом містобудування і архітектури у видачі замовнику будівельного паспорта.

Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 29.08.2018 у справі №826/14181/17 (провадження №К/9901/50046/18.

Щодо безпідставності доводів відповідача про необхідність надання документів замовником на підтвердження права власності на об`єкт будівництва, суд вже зазначав вище по тексту судового рішення.

Відтак, суд не встановив порушень при видачі позивачем будівельних паспортів забудови земельних ділянок №139-2017 від 18.04.2017 ОСОБА_17 та №151-2017 ОСОБА_18 .

У пункті 6 оскарженого припису відповідач вказав, що будівельний паспорт забудови земельної ділянки №361-2015 від 23.07.2015 (із внесеними змінами від 07.11.2017) на об`єкт "Будівництво житлового будинку на АДРЕСА_10 замовник ОСОБА_19 ) виданий ОСОБА_1 в порушення вимог п.1.3 Постанови №103. На схемах забудови земельної ділянки у складі будівельного паспорта вказано проектну будівлю 1 житловий будинок, запроектовану на відстані 5,50 м до будівлі на суміжній земельній ділянці, що є порушенням вимог таблиці 1 додатку 3.1 ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень", хоча згідно з таблицею 1 додатку 3.1, відстань між будівлями 8 м.

Позивач в запереченні на припис (а.с.56 т.1) вказала, що разом з пакетом документів для одержання будівельного паспорта замовником було надано засвідчену у встановленому законодавством порядку заяву від 03.10.2017, зареєстровану в реєстрі за №106, громадянки ОСОБА_29 , власника суміжної земельної ділянки, на здійснення блокування житлових будинків. Відтак, вважає, що будівельний паспорт виданий нею без порушень.

Разом з тим, до позовної заяви жодних доказів з цього питання позивачем не надано. Дослідженням витребуваних судом від відділу містобудування та архітектури Рівненської районної державної адміністрації документів встановлено відсутність в складі будівельного паспорта забудови земельної ділянки №361-2015 будь-яких матеріалів на підтвердження згоди власника суміжної земельної ділянки на здійснення блокування житлових будинків. При цьому, суд зауважує, що матеріали будівельного паспорта, в тому числі й ескіз намірів забудови за 2017 рік, не містять інформації щодо запроектованого блокування житлових будинків, а в додатках до заяви ОСОБА_19 від 31.10.2017 про внесення зміни в будівельний паспорт № НОМЕР_10 не зазначено про надання заяви власника суміжної земельної ділянки, на яку покликається позивач (а.с.73-87 т.2). Отже, доводи позивача обставинам справи не відповідають та не спростовують виявленого відповідачем порушення.

У пункті 7 оскарженого припису щодо видачі ОСОБА_1 будівельного паспорта забудови земельної ділянки №7-2017 від 20.01.2017 відповідач вказав, що на схемах забудови земельної ділянки вказано проектну будівлю 1 садовий будинок, запроектовану на відстані 7 м від газопроводу високого тиску та ГРП, без зазначення тиску газу, що є порушенням додатку 8.1 до ДБН 360-92**.

Відповідно до додатку 8.1 до ДБН 360-92** "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" передбачено, що відстань від газопроводу високого тиску 0,3-0,6 МПа до фундаменту будівлі чи споруди становить 7 м, а відстань від газопроводу високого тиску 0,6-1,2 МПа до фундаменту будівлі чи споруди - 10 м.

Отже, нормативна відстань від фундаменту будівлі чи споруди до газопроводу високого тиску залежить від тиску газу в газопроводі.

Позивач, заперечуючи вказане в приписі порушення, вказала, що на схемі забудови земельної ділянки в складі будівельного паспорта та згідно з наданою замовником разом з пакетом документів геодезичною зйомкою М 1:500, яка погоджена в ПАТ "Рівнегаз", зазначено, що поблизу земельної ділянки проходить газопровід високого тиску, охорона зона якого становить 7 м в обидві сторони від осі проходження газопроводу. Повідомила, що на схемі забудови земельної ділянки житловий будинок розміщений на відстані 10 м від осі проходження газопроводу, а реконструкція житлового будинку та будівництво господарської будівлі проходить за межами охоронної зони газопроводу (а.с.57 т.1).

Суд встановив, що відповідно до схеми забудови земельної ділянки в складі будівельного паспорта №7-2017 від 20.01.2017 (садове товариство " АДРЕСА_9 масив АДРЕСА_23 Західний-1" вул АДРЕСА_24 Малинова,611 на території Новоукраїнської с/р, забудовник ОСОБА_20 ) поблизу земельної ділянки, на якій проектується об`єкт будівництва, проходить газопровід високого тиску. При цьому, суд констатує, що, з урахуванням масштабу 1:500, відстань від запроектованого об`єкта будівництва з південної сторони становить 10 м, а з західної - 7 м до газопроводу високого тиску (а.с.58 т.2).

В наданих на виконання ухвали суду про витребування доказів відділом містобудування, архітектури та будівництва Рівненської районної державної адміністрації матеріалах будівельного паспорта № 7-2017 (а.с.56-73 т.2) відсутнє погодження з ПАТ "Рівнегаз", на яке покликається позивач, також відсутні відомості щодо фактичного тиску газу в газопроводі поруч з запроектованим об`єктом будівництва, а відтак неможливо встановити достатність відстані від фундаменту споруди до газопроводу відповідно до додатку 8.1 до ДБН 360-92**. Отже, доводи позивача та досліджені судом докази не спростовують висновки припису щодо встановленого порушення.

Таким чином, зібраними у справі доказами частково підтверджуються висновки відповідача щодо невідповідності вищевказаних будівельних паспортів вимогам законодавства у сфері містобудівної діяльності. Разом з тим, відповідач у приписі не зазначив, які конкретні заходи на усунення виявлених порушень позивач зобов`язаний виконати, обмежившись загальною вимогою про приведення всіх будівельних паспортів у відповідність до вимог закону.

Оцінюючи вимогу припису привести будівельні паспорти у відповідність до вимог закону, суд враховує, що відповідно до пункту 2.2 Порядку №103 у разі зміни намірів забудови земельної ділянки (розміщення нових або реконструкція існуючих об`єктів), реалізація яких не перевищує граничнодопустимих параметрів, до будівельного паспорта можуть вноситись зміни.

Внесення змін до будівельного паспорта здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у порядку та на умовах, визначених для його отримання, протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять:

заява на внесення змін до будівельного паспорта за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку;

примірник будівельного паспорта замовника;

ескізні наміри змін (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, фасади та плани поверхів нових об`єктів із зазначенням габаритних розмірів тощо);

засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Відтак, законодавцем чітко визначено, що як видача будівельного паспорта, так і внесення змін до будівельного паспорта відбувається виключно за ініціативою замовника такого будівельного паспорта, на підставі поданої замовником заяви. Таким чином, уповноважений орган містобудування та архітектури та його посадові особи не наділені повноваженнями на внесення змін до будівельного паспорта за власною ініціативою. Отже, позивач як посадова особа органу містобудування та архітектури, яким видано перевірені відповідачем будівельні паспорти, не має права вносити в них зміни в іншому порядку, ніж передбачено законом, за відсутності заяви замовника будівельного паспорта та інших обов`язкових документів, які вимагаються законом. За таких обставин суд вважає, що позивач в запропонований відповідачем спосіб вимоги припису виконати не може.

Суд враховує, що пунктом 32 Порядку №698 передбачено, що якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Таким чином, суд вважає, що відповідач, встановивши, що зазначені вище будівельні паспорти забудови земельної ділянки видані позивачем з порушеннями норм чинного законодавства, з метою приведення будівельної документації у відповідність до будівельних норм, стандартів і правил, наділений законом повноваженнями прийняти рішення про зупинення їх дії або скасування. Зазначених рішень відповідач не прийняв, натомість пред`явив загальну вимогу позивачу на приведення всіх будівельних паспортів у відповідність вимогам закону. Однак, як зазначав суд, позивач не наділений повноваженнями внесення змін до будівельних паспортів за власною ініціативою, у тому числі й на виконання вимог припису. Відсутність у позивача реальної можливості виконати вимоги припису, а також неприйняття відповідачем рішень про зупинення/скасування будівельних паспортів, виданих з порушенням закону, свідчить про безпідставність та необґрунтованість припису в частині будівельних паспортів, що дає підстави для скасування припису.

Окрім цього, суд встановив, що відповідач у оскарженому приписі (пункт 9) вказав на порушення позивачем п.7 ч.5 ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності при видачі містобудівних умов і обмежень для проектування об`єктів будівництва: №6 від 14.09.2017, №13 від 09.11.2017, №14 від 10.11.2017, №19 від 06.12.2017, №21 від 15.12.2017, №24 від 20.12.2017, оскільки в п.4 вказаних містобудівних умов та обмежень не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках, та не містять конкретних цифрових показників, а лише зазначено, що "мінімально-допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих будинків і споруд необхідно визначити з урахуванням протипожежних, санітарних, побутових відступів від існуючих будівель і споруд на суміжних ділянках із посиланням на таблиці ДБН".

Аналогічне порушення зазначене також в пункті 11 припису щодо містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №20 від 06.12.2017.

Відповідно до п.7 ч.5 ст.29 Закону № 3038-VI містобудівні умови та обмеження містять: мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд.

Відповідно до п.3.4 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 07.07.2011 №109, зареєстровано у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 р. за №912/19650 (далі Порядок №109), розділ "Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки" містить:

а) граничнодопустиму висоту будівель;

б) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки;

в) максимально допустиму щільність населення (для житлової забудови);

г) відстані від об`єкта, який проектується, до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови;

ґ) планувальні обмеження (зони охорони пам`яток культурної спадщини, зони охоронюваного ландшафту, межі історичних ареалів, прибережні захисні смуги, санітарно-захисні та інші охоронювані зони);

д) мінімально допустимі відстані від об`єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд;

е) охоронювані зони інженерних комунікацій;

є) вимоги до необхідності проведення інженерних вишукувань згідно з державними будівельними нормами ДБН А.2.1-1-2008 "Інженерні вишукування для будівництва";

ж) вимоги щодо благоустрою з урахуванням положень Закону України "Про благоустрій населених пунктів";

з) забезпечення умов транспортно-пішохідного зв`язку;

и) вимоги щодо наявності місць для постійного зберігання автотранспорту;

і) вимоги щодо охорони культурної спадщини з урахуванням положень Закону України "Про охорону культурної спадщини";

ї) вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Таким чином, ні приписи ст.29 Закону № 3038-VI, ні Порядок №109 не містять обов`язку зазначати в містобудівних умовах конкретні положення нормативних актів; необхідні розрахунки здійснюються на стадії розробки містобудівних умов та обмежень, а у самих містобудівних умовах мають зазначатися конкретні показники та вимоги до забудови, які ґрунтуються на приписах законодавства та підтверджуються проведеними розрахунками.

Суд встановив, що містобудівні умови та обмеження №6 від 14.09.2017, №13 від 09.11.2017, №14 від 10.11.2017, №19 від 06.12.2017, №20 від 06.12.2017, №21 від 15.12.2017, №24 від 20.12.2017 містять конкретні дані про гранично допустиму висотність будівель, максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки, відстань до меж червоних ліній та ліній регулювання забудови.

Разом з тим, в таких містобудівних умовах та обмеженнях зазначено, що: мінімально допустимі відстані від об`єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд визначити з урахуванням протипожежних, санітарних, побутових відступів від існуючих будинків та споруд на суміжних територіях, вимог ДБН 360-92** (п. 3.13, табл. 1 додаток 3.1) та ДБН В.1.1-2002 "Пожежна безпека об`єктів будівництва" (табл. 4) (а.с.60,65,70,76,80,84 т.1, а.с.7 т.2), що на думку суду не суперечить вищевказаним приписам ст.29 Закону № 3038-VI та Порядку №109, які вказують на необхідність зазначати в містобудівних умовах та обмеженнях мінімально допустимі відстані від об`єктів, які проектуються, до існуючих будинків та споруд.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України "Про будівельні норми" від 05.11.2009 №1704-VI застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів господарювання незалежно від форми власності, які провадять будівельну, містобудівну, архітектурну діяльність та забезпечують виготовлення продукції будівельного призначення. Міжнародні, регіональні та національні (державні) будівельні норми, правила, стандарти інших держав застосовуються в Україні відповідно до міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Тобто, дотримання ДБН є обов`язковим, незалежно від того, чи зазначені відповідні вимоги/показники в містобудівних умовах взагалі, або зазначено загальне посилання на такі ДБН чи їх окремі положення. Водночас, не зазначення у містобудівних умовах та обмеженнях конкретних даних не може свідчити про порушення чинного законодавства України та наявності підстав для їх скасування.

Такого висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.08.2018 у справі №826/14181/17 (провадження №К/9901/50046/18).

Відтак, суд вважає, що позивачем не допущено порушень чинного законодавства при видачі містобудівних умов та обмежень №6 від 14.09.2017, №13 від 09.11.2017, №14 від 10.11.2017, №19 від 06.12.2017, №20 від 06.12.2017, №21 від 15.12.2017, №24 від 20.12.2017, на які відповідач вказав в оскарженому приписі.

У пункті 10 оскарженого припису зазначено про порушення позивачем абз. 2 ч. 2 ст. 24 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" при видачі містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №10 від 06.10.2017 (замовник Обслуговуючий кооператив "Садівниче Товариство Скорпіон", а саме, що вони видані всупереч цільовому призначенню земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_8 для індивідуального садівництва (код 01.05), фактично умови видані на колективне садівництво із кодом класифікації 01.06.

Суд зауважує, що відповідно до п. 2.5 Порядку № 109 містобудівні умови та обмеження складаються у двох примірниках. Перший примірник надається замовнику, а другий постійно зберігається в уповноваженому органі містобудування та архітектури, який їх видав.

З наданих позивачем доказів встановлено, оригінал містобудівних умов та обмежень №10 від 06.10.2017 вилучено у позивача слідчим Національної поліції відповідно до протоколу тимчасового доступу до речей і документів від 20.11.2017 у справі № 569/17473/17 (а.с.46 т.2). Про такі обставини позивач вказувала також в запереченні на припис (а.с.48-49 т.1). Таким чином, матеріали вказаних містобудівних умов та обмежень не могли бути перевірені відповідачем під час позапланового заходу контролю, за результатами якого складено оскаржений припис, що вказує на необ`єктивний та упереджений підхід відповідача до проведення перевірки.

Разом з тим, оскільки позивач не заперечила фактичних обставин, зазначених в пункті 10 припису, суд вважає за необхідне вказати таке.

Відповідно до ч.1 ст.19 Земельного кодексу України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії:

а) землі сільськогосподарського призначення;

б) землі житлової та громадської забудови;

в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення;

г) землі оздоровчого призначення;

ґ) землі рекреаційного призначення;

д) землі історико-культурного призначення;

е) землі лісогосподарського призначення;

є) землі водного фонду;

ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Згідно з частинами 3, 4 статті 35 Земельного кодексу України земельні ділянки, призначені для садівництва, можуть використовуватись для закладання багаторічних плодових насаджень, вирощування сільськогосподарських культур, а також для зведення необхідних будинків, господарських споруд тощо.

До земель загального користування садівницького товариства належать земельні ділянки, зайняті захисними смугами, дорогами, проїздами, будівлями і спорудами загального користування. Землі загального користування садівницького товариства безоплатно передаються йому у власність за клопотанням вищого органу управління товариства до відповідного органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування на підставі документації із землеустрою, за якою здійснювалося формування земельних ділянок або технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Використання земельних ділянок садівницьких товариств здійснюється відповідно до закону та статутів цих товариств (ч. 6 ст. 35 Земельного кодексу України).

Наведені норми не встановлюють розмежування земельних ділянок, призначених для садівництва, в залежності від суб`єкта їх використання (індивідуального або ж колективного).

Разом з тим, власнику або ж користувачу земельних ділянок з цільовим призначенням "для садівництва" надано право зводити на них необхідні будинки, господарські споруди, незалежно від його статусу фізичної або ж юридичної особи.

Відповідно до п. "а" частини 1 статті 91 Земельного кодексу України власники земельних ділянок зобов`язані забезпечувати використання їх за цільовим призначенням.

Таким чином, саме на власника земельних ділянок покладено обов`язок їх використання за призначенням та такі власники несуть відповідальність, встановлену законом, за використання земельних ділянок не за цільовим призначенням. При цьому, право зміни цільового призначення земельної ділянки наявне виключно у власника такої земельної ділянки.

Суд зауважує, що вимоги щодо обов`язкового зазначення коду класифікації виду цільового призначення земельної ділянки у містобудівних умовах та обмеженнях законодавством не встановлено. Відтак, видача містобудівних умов та обмежень на колективне садівництво в даному випадку не дає підстав для висновку про порушення абз.2 ч.2 ст.24 Закону № 3038-VI, відповідно до якого забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

За наведених обставин, висновок відповідача про порушення вищевказаної норми закону при видачі позивачем містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №10 від 06.10.2017 не підтверджується наявними у справі доказами та не ґрунтується на приписах чинного законодавства.

Відповідач також вказав на порушення позивачем при видачі містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва №20 від 06.12.2017 на об`єкт "Будівництво будівлі торгівлі на АДРЕСА_3 , АДРЕСА_25 Шпанів АДРЕСА_22 району АДРЕСА_22 " (замовник ОСОБА_2 ) вимог п. 2 та п. 3 ч. 4 ст. 29, п. 7 ч. 5 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", зокрема на схемі забудови земельної ділянки М1:500, наведеній у містобудівному розрахунку, наданому замовником, в п.4 експлікації будівель і споруд на земельній ділянці вказано про існуючий житловий будинок ІІІ ступеня вогнестійкості, проте замовником не додано копію правовстановлюючого документа на будівлю.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 29 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації).

Суд встановив, що згідно з викопіюванням з геодезичного плану с. Шпанів та топографічним планом, земельна ділянка, на якій проектується будівля торгівлі, вільна від забудови. При цьому, на схемі забудови земельної ділянки М 1:500 зазначено існуючий індивідуальний житловий будинок (ступінь вогнестійкості ІІІ), що розташований поза межами цієї земельної ділянки, із позначенням протипожежних відстаней до запроектованої будівлі (а.с.44,48,53 т.2).

За наведених обставин, враховуючи, що на земельній ділянці відсутні об`єкти нерухомого майна, підстав для надання позивачу замовником копій правовстановлюючих документів на будівлю, яка розміщена на суміжній земельній ділянці, не було. Отже, висновки відповідача в цій частині спору суд вважає необґрунтованими.

Окрім цього, в приписі зазначено, що вказана земельна ділянка на АДРЕСА_3 відповідно до плану зонування розміщена в зоні Г-2 підзоні Г-2ш - підзона ділової зони. Відповідно до пояснювальної записки плану зонування с. Шпанів, том 1, розділ 2.6 містобудівні умови та обмеження забудови земельних ділянок в територіальних зонах, 2.6.1 Громадська зона п.3 гранично допустима висота будівель до конька скатної покрівлі становить 13,5 м. В п. 1 розділу "містобудівні умови та обмеження" прийнято 15 м, що відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" є невідповідністю намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, зокрема, плану зонування.

Суд встановив, що в п.1 розділу "Містобудівні умови і обмеження" вказано, що гранично допустима висота будівель 15,0 м (а.с.52 т.2). Разом з тим, дослідженням проекту будівництва, який є складовою містобудівних умов та обмежень, судом встановлено, що запроектована будівля торгівлі є одноповерховою з фактичною висотою будівлі до конька скатної покрівлі - 7,03 м (а.с.54 т.2). Таким чином, фактично містобудівні умови та обмеження видані на будівництво об`єкта, висота якого не перевищує максимально встановлену містобудівною документацією на місцевому рівні, а відтак вказане відповідачем порушення спростовується матеріалами містобудівних умов та обмежень.

Окрім цього, відповідач у пункті 12 оскарженого припису вказав, що містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва №16 від 09.11.2017 на об`єкт "Будівництво торгівельно-побутового комплексу в смт АДРЕСА_5 (замовник ОСОБА_3 ) видані з порушенням вимог п.3 ч.4 ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", оскільки проектування будівництва вказаного об`єкта здійснювалось в зоні Ж-3 зона мішаної від 2-х до 5-ти поверхів житлової та громадської забудови. Згідно з пояснювальною запискою до зонінгу смт Оржів, серед переліку переважних, супутніх та допустимих видів використання в зонах Ж-3 передбачено магазини з торгівельною площею до 60 кв.м. Відповідно експлікації приміщень проектної будівлі, наведеної в містобудівному розрахунку, площа торгового залу запроектована 83,58 кв.м.

Також відповідач вказав, що на порушення п.2 ч.3 ст.29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" при видачі містобудівних умов та обмежень не додано копію правовстановлюючого документа на будівлю, вказану на ескізі генплану земельної ділянки.

Дослідженням містобудівних умов та обмежень № 16 від 22.11.2017 (а.с.220-236 т.2) встановлено, що ділянка проектування знаходиться в зоні житлової та громадської забудови. На момент проектування в межах розміщення запроектованого об`єкта розташована існуюча одноповерхова господарська будівля площею 30,16 кв.м., інша частина земельної ділянки вільна від забудови та цінних зелених насаджень. Проектом передбачається знесення існуючої господарської будівлі та частини існуючої огорожі. За функціональним призначенням територія проектування передбачена під розміщення комерційної забудови. Проектоване цільове призначення ділянки - будівництво торгівельно-побутового комплексу. Поверховість обмежена двома поверхами. Орієнтовна площа забудови складає 148,5 кв.м. (пункти 3.2, 4, 6 Містобудівного розрахунку з техніко-економічними показниками, а.с.230-231 т.2).

Розташування на земельній ділянці нежитлової будівлі підтверджується топографо-геодезичними вишукуваннями, розробленими НДППГР "Геолог", на об`єкт "Реконструкція приміщення адмінбудівлі під торгівельно-побутовий комплекс гр. ОСОБА_3 " (а.с.223 т.2).

Доводи відповідача про те, що проектом передбачене облаштування торгівельного залу площею 83,58 кв.м., відповідають дослідженій судом проектній документації (а.с.235 т.2).

Таким чином, фактичні обставини містобудівних умов вірно встановлені відповідачем, відповідають матеріалам судової справи та не заперечуються позивачем.

Суд враховує, що в запереченні на акт перевірки та на припис позивач покликалась на дотримання нею при видачі містобудівних умов та обмежень таблиці 6.1* ДБН 360-92**, де встановлено нормативну торгову площу з розрахунку на 1000 чоловік населення для продовольчих товарів 85 кв.м., непродовольчих товарів - 165 кв.м.

Оцінюючи доводи та заперечення сторін в цій частині спору, суд враховує таке.

Відповідно до статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень. Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:

1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень;

2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці;

3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до пунктів 2.1, 2.2 розділу ІІ Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх складу та змісту, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку , будівництва та житлово-комунального господарства України від 07 липня 2011 року № 109 (далі - Порядок № 109) містобудівні умови та обмеження є основною складовою вихідних даних. Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом семи робочих днів з дня реєстрації відповідної заяви разом із документами, передбаченими пунктом 2.2 цього розділу, у порядку, встановленому Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовником додаються: засвідчена в установленому порядку копія документа про право власності (користування) земельною ділянкою; ситуаційний план (схема) щодо місцезнаходження земельної ділянки (у довільній формі); викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; кадастрова довідка з містобудівного кадастру (у разі наявності); черговий кадастровий план (витяг із земельного кадастру - за умови відсутності містобудівного кадастру); фотофіксація земельної ділянки (з оточенням); містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками запланованого об`єкта будівництва.

Як вбачається з аналізу наведених правових норм, містобудівні умови та обмеження видаються на підставі містобудівної документації (в даному випадку місцевого рівня) при зверненні зацікавленої особи до уповноваженого органу з поданням визначеної документації. При цьому, підставою відмови в наданні містобудівних умов та обмежень є, зокрема, невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, тобто така невідповідність встановлюється на стадії надання містобудівних умов та обмежень При цьому, невідповідність намірів забудови означає, що запланований для будівництва об`єкт не відповідає вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, тобто затвердженим текстовим та графічним матеріалам з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій конкретного населеного пункту.

Аналогічний висновок міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 11 квітня 2018 року у справі № 803/1231/17 та від 14 серпня 2018 року у справі № 823/5265/15.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст.18 Закону № 3038-VI план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон.

План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Позивач не заперечила та жодним чином не спростувала, що запроектована торгівельна площа об`єкта будівництва відповідно до досліджуваних містобудівних умов та обмежень перевищує торгівельну площу магазинів, розташування яких передбачене планом зонування смт Оржів в зоні житлової та громадської забудови населеного пункту.

Наведене вказує на невідповідність намірів забудови будівельній документації на місцевому рівні, що може слугувати підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень відповідно до п.3 ч.4 ст.29 Закону № 3038-VI.

Разом з тим, суд враховує, що відповідно до п.4 таблиці 6.1* ДБН 360-92** встановлено, що для магазинів у сільській місцевості встановлюється нормативна величина з розрахунку на 1000 чоловік населення, не менше: продовольчих товарів - 85 кв.м торгівельної площі, непродовольчих товарів - 165 кв.м торгівельної площі.

Тобто, відповідно до вимог державних будівельних норм в спірній ситуації розрахункова торгівельна площа об`єкта будівництва повинна бути не меншою ніж 85 кв.м на 1000 чоловік населення.

За таких обставин, суд вважає, що наявність формальних ознак невідповідності намірів забудови містобудівній документації на місцевому рівні не може слугувати законною підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень у разі повної відповідності намірів забудови вимогам державних будівельних норм і правил.

Разом з тим, суд погоджується з аргументом відповідача про необхідність надання заявником для отримання містобудівних умов копії документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці. Фактична наявність такого об`єкта підтверджена матеріалами справи, окрім цього проектом передбачено демонтаж нежитлової будівлі.

Суд зауважує, що в заяві від 10.11.2017 про видачу містобудівних умов та обмежень ОСОБА_3 в переліку доданих документів зазначив, серед іншого, копію документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації) (а.с.222 т.2). Разом з тим, в матеріалах містобудівних умов та обмежень відповідний правовстановлюючий документ відсутній і на його наявність позивач не покликається, як і не заперечує встановлений відповідачем факт відсутності правовстановлюючого документа.

Таким чином, суд погоджується з висновком відповідача про встановлене в цій частині порушення вимог закону при видачі позивачем містобудівних умов № 16 від 22.11.2017.

Відповідно до частини восьмої статті 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Внесення змін до містобудівних умов та обмежень може здійснювати орган, що їх надав, за заявою замовника, на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або за рішенням суду.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що внесення змін до містобудівних умов та обмежень за наявності для цього правових підстав, включаючи невідповідність окремих положень містобудівних умов та обмежень вимогам містобудівної документації, законодавству України, може здійснюватися, у тому числі, й на виконання приписів головних інспекторів будівельного нагляду або за рішенням суду.

Таким чином, в разі встановлення порушень містобудівного законодавства відповідач наділений законом повноваженнями пред`явити об`єкту перевірки вимогу про внесення змін до містобудівних умов та обмежень задля усунення виявлених порушень.

В ході судового розгляду справи висновки відповідача щодо виявлених порушень при видачі містобудівних умов та обмежень частково знайшли своє підтвердження, про що вказано вище по тексту судового рішення. Разом з тим, відповідач в резолютивній частині припису № 6 від 03.09.2018 не зазначив, які саме заходи щодо усунення порушень він вимагає вчинити від позивача в контексті перевіреної містобудівної документації, як і взагалі не зазначив конкретних реквізитів ні будівельних паспортів, ні містобудівних умов та обмежень.

Відтак, суд вважає, що пред`явлена відповідачем вимога загального змісту щодо усунення порушень є необґрунтованою, неконкретною та незрозумілою, що позбавляє позивача можливості виконання такої вимоги. Незазначення відповідачем чіткого переліку заходів, які підлягають до виконання позивачем щодо кожного з 12 будівельних паспортів та 8 містобудівних умов та обмежень, унеможливлює й розмежування судом правомірних та безпідставних вимог в разі часткового підтвердження виявлених позаплановою перевіркою порушень.

Відтак, суд вважає, що оскаржений припис в цілому є протиправним та підлягає скасуванню як такий, що не відповідає критеріям обґрунтованості, добросовісності та розсудливості.

Суд оцінює критично та відхиляє доводи відповідача щодо того, що оскаржений припис № 6 від 03.09.2018 не є дійсним, оскільки у зв`язку з його невиконанням був виданий повторний припис №19 від 17.12.2018 з вимогою привести у відповідність будівельні паспорти та містобудівні умови та обмеження.

Суд зазначає, що діюче законодавство не містить норми щодо втрати чинності припису, який є обов`язковим до виконання, в разі прийняття іншого припису. При цьому суд зауважує, що вимоги приписів № 6 від 03.09.2018 та № 19 від 17.12.2018 не є тотожними, зокрема, в оскарженому приписі вказано про порушення позивачем вимог законодавства при видачі будівельного паспорта № 24 від 20.12.2017 та містобудівних умов та обмежень № 20 від 06.12.2017, в той час як в приписі № 19 від 17.12.2018 порушення щодо наведеної містобудівної документації не зазначені та на необхідність усунення порушень не вказано.

Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході судового розгляду адміністративної справи відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування та не підтвердив правомірності своєї поведінки у спірних правовідносинах. Натомість позовні вимоги частково відповідають обставинам справи та ґрунтуються на вимогах закону, а тому підлягають задоволенню.

Суд присуджує на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_26 , РНОКПП НОМЕР_11 ) до Головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюка Олега Володимировича (вул. 16 липня, буд. 38, м. Рівне, 33028, код ЄДРПОУ Державної архітектурно-будівельної інспекції України 37471912) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис №6 від 03.09.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Цимбалюка Олега Володимировича.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_26 , РНОКПП НОМЕР_11 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бульвар Лесі України, буд. 26, Печерський район, м. Київ, 01133, ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 704,80 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 27 червня 2019 року.

Суддя Дорошенко Н.О.