Справа № 520/11775/18
Суддя: Мельнікова Л.В.
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий І інстанції: Рубан В.В.

10 липня 2019 р.Справа № 520/11775/18

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді - Мельнікової Л.В.,

суддів - Кононенко З.О. , Калиновського В.А. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду у місті Харкові справу за апеляційною скаргою заступника прокурора Харківської області на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2019 року по справі за адміністративним позовом першого заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до ПАТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» в особі Регіональної філії «ПІВДЕННА ЗАЛІЗНИЦЯ», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації про зобов`язання вчинити певні дії, -

В с т а н о в и л а:

21.12.2018 року позивач перший заступник керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі - Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області, в якому просить зобов`язати «ТС Купянської дирекції залізничних перевезень Південної залізниці» привести в належний технічний стан і готовність до укриття населення захисної споруди цивільного захисту (сховища) № 76934, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , смт АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 Привокзальна АДРЕСА_4 , у придатний стан для використання за цільовим призначенням, згідно припису № 39 від 02.11.2016 року, а саме п.п. 1-22.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначає, що у зв`язку із впровадженням на всій території України режиму підвищеної готовності згідно Кодексу цивільного захисту України та на виконання розпорядження Кабінету Міністрів України № 48-р від 26.01.2015 року, територіальним органом ДСНС спільно з місцевими органами виконавчої влади проведено перевірку стану готовності захисних споруд та виявлено ряд порушень щодо утримання протирадіаційного укриття № 76934, згідно паспорту протирадіаційного укриття балансоутримувачем є БМЕУ-4 Південної залізниці Міністерства транспорту та зв`язку.

Вказує, що на усунення порушень ГУ ДСНС в Харківській області видавалися приписи, однак вимоги приписів не виконані, у зв`язку з чим, просить задовольнити вимоги адміністративного позову.

У відзиві на позов відповідач ПАТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» в особі Регіональної філії «ПІВДЕННА ЗАЛІЗНИЦЯ» просив відмовити у його задоволенні, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість вимог позивача.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року адміністративний позов першого заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області залишений без розгляду.

Висновок суду вмотивований відсутністю в даному випадку підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави.

Не погоджуючись з судовим рішенням, в апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення, просить скасувати ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Аргументуючи вимоги апеляційної скарги, скаржник вказує, що у порушення ст.ст. 72, 73, 75, 76, 77 КАС України, судом не надано оцінку листу Великобурлуцького районного сектору ГУ ДСНС України у Харківській області від 11.10.2018 року та інформації, викладеної в ньому, який став приводом для звернення прокурора з даним позовом до суду, та у якому належний суб`єкт владних повноважень у спірних правовідносинах - позивач - повідомляє прокурора про наявність порушень вимог закону та невиконання вимог припису суб`єкта владних повноважень та відсутності будь-яких заходів, направлених на захист інтересів держави та виконання вимог норм чинного законодавства.

Вказує, що для того щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту, робить це неналежно.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України, ст.ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру» є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття «інтерес держави».

Позивач зазначає, що вимоги, викладені в адміністративному позові, спрямовані на усунення порушень законодавства у сфері обороноздатності держави, спрямованого на забезпечення захисту цивільного (мирного) населення, особливо у питаннях підтримання колективних засобів захисту якими є захисні споруди та інші місця можливого перебування людей для збереження їх життя та здоров`я від військової агресії. Незадовільний експлуатаційний стан готовності захисних споруд цивільного захисту, через напружену військово- політичну ситуацію в країні, ставить під загрозу захист життя та здоров`я цивільного населення. Дії щодо не виконання вимог припису є незаконними та порушують передбачений законом порядок утримання та використання захисних споруд. Зазначені обставини стали підставою для вжиття заходів представницького характеру Чугуївською місцевою прокуратурою Харківської області.

Вказує, що пред`являючи позов у вказаній справі, місцева прокуратура обґрунтувала наявність «інтересів держави» та неналежне здійснення повноважень органом, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження - Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області.

З огляду на зазначене, у даній справі прокурор набув право на представництво та звернення до суду за захистом інтересів держави, оскільки відповідний суб`єкт владних повноважень, хоч і усвідомлював порушення інтересів держави та мав відповідні повноваження для їх захисту, всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертався і не звернувся.

Враховуючи вищезазначене, у зв`язку з неправильним застосуванням приписів ст.ст. 23, 24 Закону України «Про прокуратуру», ст.ст. 53, 54 КАС України і безпідставним поверненням позовної заяви, суд першої інстанції не виконав своєї функції - розгляду та вирішення справи у суді, до якого відноситься розгляд такої справи, а отже, ухвала про залишення без розгляду позовної заяви прокурора від 15.04.2019 року у справі № 520/11775/18 є незаконною та підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У відзиві на апеляційну скаргу ПАТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» в особі Регіональної філії «ПІВДЕННА ЗАЛІЗНИЦЯ» зазначає, що звертаючись до суду першої інстанції з адміністративним позовом, прокуратура допустила порушення ч. 4 ст. 53 КАС України, не обґрунтувавши в тексті позову, у чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту та не зазначила в чому «інтереси держави» збігаються з інтересами ГУ ДСНС у Харківській області та чому ДСНС самостійно не звернулась до суду з відповідною позовною заявою.

Таким чином, суд першої інстанції, виносячи ухвалу 15.04.2019 року щодо залишення адміністративного позову прокуратури до відповідача без розгляду, не допустив порушень матеріального та процесуального законодавства України.

Переглянувши судове рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом фактичних обставин справи та правильність застосування ними норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає апеляційну скаргу такою, що підлягає задоволенню, а судове рішення скасуванню, з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 308 КАС України). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 2 ст. 308 КАС України).

Приписами ч. 4 ст. 5 КАС України передбачено, що суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду у випадках, визначених Конституцією та законами України.

Пунктами 47, 48 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій. Затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року № 1052 визначено, що ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:

- перевіряє наявність і готовність до використання в разі виникнення надзвичайних ситуацій промислових засобів захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин, засобів цивільного захисту, стан їх утримання та ведення обліку;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу житло та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Таким чином, органи Державної служби України з надзвичайних ситуацій, виконуючи наглядову (контролюючу) функцію та при виявлені порушень, мають право звертатись до адміністративного суду лише у виключних випадках передбачених Кодексу цивільного захисту України.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу (ч. 4 ст. 53 КАС України).

Відповідно до частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року № 1697-VII, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Тобто, прокурор може звернутися до суду в особі суб`єкта владних повноважень, зокрема, у випадках коли у суб`єкта владних повноважень відсутнє законне право на звернення до адміністративного суду для захисту порушеного права та в інтересах держави.

Системно аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів зазначає, що у даній справі перший заступник керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області може звертатись до адміністративного суду з позовом про зобов`язання виконати припис.

Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 18.07.2018 року у справі № 820/1382/17 (К/9901/3382/17).

Оскільки зазначені обставини залишені судом поза увагою та цим обставинам не належна правова оцінка, колегія суддів, задовольняючи апеляційну скаргу першого заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області, скасовує ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 року та направляє справу до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.

Інші доводи учасників справи на висновки колегії суддів не впливають.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Пунктом 2 ч. 1 ст. 315 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право: скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання (п. 4 ч. 1 ст. 320 КАС України).

На підставі наведеного, керуючись статтями 53,54, 229, 292, 293, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу заступника прокурора Харківської області задовольнити.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2019 року скасувати.

Справу за адміністративним позовом першого заступника керівника Чугуївської місцевої прокуратури Харківської області в інтересах Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області до ПАТ «УКРЗАЛІЗНИЦЯ» в особі Регіональної філії «ПІВДЕННА ЗАЛІЗНИЦЯ», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Департамент цивільного захисту Харківської обласної державної адміністрації про зобов`язання вчинити певні дії направити до Харківського окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Постанова Другого апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та самостійному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Л.В. Мельнікова
Судді(підпис) (підпис) З.О. Кононенко В.А. Калиновський
Постанова у повному обсязі складена і підписана 19 липня 2019 року.