Справа № 640/21725/18
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

24 червня 2019 року № 640/21725/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А. при секретарі судового засідання Кравченку Я.В.

за участю представників сторін:

від позивача - Опря Н.Л.,

від відповідача - Герасименко П.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Київхімпостач"

до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № ,

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "Київхімпостач" звернулося до суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 10.09.2018 № .

В обґрунтування наведених вимог позивач посилається на Податковий кодекс України, Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569, та зазначає про протиправність застосування до Приватного акціонерного товариства "КИЇВХІМПОСТАЧ" штрафу, оскільки платник податків вчасно розпочав процедуру реєстрації виданої податкової накладної, але в перший операційний день не отримав квитанцію про прийняття документу з причин, які від нього не залежали.

Представник відповідача заперечив по суті заявлених позовних вимог з огляду на положення Податкового кодексу України та зазначив про правомірність податкового повідомлення-рішення від 10.09.2018 № , оскільки Приватним акціонерним товариством "КИЇВХІМПОСТАЧ" несвоєчасно зареєстровано податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних за травень 2018 року.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві за результатами проведеної камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Приватним акціонерним товариством "Київхімпостач" за травень 2018 року складено акт від 24.07.2018 № 14840/26-15-12-06-20/5539123, яким встановлено порушення граничних строків реєстрації податкової накладної від 10.05.2018 № 2 на суму ПДВ 12183333,33 грн.

На підставі складеного акту перевірки Головним управлінням Державної фіскальної служби у м. Києві винесено податкове повідомлення-рішення від 10.09.2018 № , яким за затримку реєстрації податкової накладної застосовано штраф у розмірі 1 218 333,33 грн. (10% розміру ПДВ).

При цьому, суд визнає опискою зазначення в податковому повідомленні-рішення акту перевірки № 14840/26-15-12-06-16/5539123 замість № 14840/26-15-12-06-20/5539123.

Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно пункту 75.1 статті 75 ПК України (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального (підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України).

Згідно статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

З урахуванням наведеного суд зазначає про проведення контролюючим органом камеральної перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних Приватним акціонерним товариством "Київхімпостач" в Єдиному реєстрі податкових накладних в межах наданих повноважень.

У відповідності до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Як встановлено під час розгляду справи до позивача застосовано штраф за порушення на 1 день граничного строку реєстрації податкової накладної в розмірі 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в податковій накладній.

Позивач не заперечує вказані обставини, проте зазначає, що платником податків вчасно розпочато процедуру реєстрації виданої податкової накладної, але в перший операційний день не отримано квитанції про прийняття документу з причин, які не залежали від платника податків.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем з метою реєстрації податкової накладної від 10.05.2018 № 2 в Єдиному реєстрі податкових накладних 31.05.2018 о 17:07:17 год. надіслано засобом електронного документообігу податкову накладну до Державної фіскальної служби України.

Згідно з квитанцією про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 31.05.2018, документ не прийнято з підстав виявленої помилки: сума ПДВ в документі (12183333,33) не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування (7122959,73) з урахуванням суми ПДВ на яку накладено арешт за рішенням суду (0,00).

31.05.2018 о 17:58:45 та о 19:57:11 позивачем повторно надіслано засобом електронного документообігу податкову накладну до Державної фіскальної служби України з метою її реєстрації, проте документ не прийнято з аналогічних підстав, що підтверджується квитанціями про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Як зазначив представник позивача, реєстрація податкової накладної здійснювалась платником податків після того (через 2 години), як на його користь з боку контрагента ТОВ «БК «Будівельні технології» направлена на реєстрацію податкова накладна № 5 від 10.05.2018, реєстраційний номер .

При цьому, представник позивача вказав, що станом на початок процесу реєстрації податкової накладної від 10.05.2018 № 2 у системі баз даних ДФС були сформовані некоректні (не оновлені) дані щодо відсутності у платника податків достатнього ліміту ПДВ, які оновилися лише наступного дня (01.06.2018) та після реєстрації податкової накладної №5 від 10.05.2018, що й призвело до необгрунтованої відмови ДФС у прийнятті/обробці виданої податкової накладної у день її направлення на реєстрації (31.05.2018), у встановлені терміни (години).

На підтвердження своєї позиції позивачем надано квитанцію від 31.05.2018 про реєстрацію податкової накладної від 10.05.2018 № 5, відповідно до якої подану ТОВ «БК «Будівельні технології» (покупець - ПрАТ «Київхімпостач») 31.05.2018 о 14:48:18 податкову накладну зареєстровано 01.06.2018 о 09.15.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість.

Пунктом 9 зазначеного Порядку встановлено, що платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі на суму податку (е Накл), обчислену за такою формулою: е Накл = е НаклОтр + е Митн + е ПопРах + е Овердрафт - е НаклВид - е Відшкод - е Перевищ.

Згідно з пунктом 13 Порядку ДФС автоматично обчислює суму податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

Платник податку має право отримувати у ДФС інформацію про стан свого електронного рахунка (в тому числі додаткових електронних рахунків), а також суму податку, на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Реєстрі.

З урахуванням наведеного суд приймає до уваги позицію позивача щодо неможливості своєчасної реєстрації податкової у разі відсутності у платника податків достатнього ліміту ПДВ.

При цьому, Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. N 1246 (у редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. N 341).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200 1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункт 14 Порядку № 1246).

Пунктом 3 Порядку № 1246 визначено, що операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

З урахуванням наведеного суд приймає до уваги позицію позивача, що податкова накладна від 10.05.2018 № 5 підлягала реєстрації протягом операційного дня, тобто 31.05.2018, проте була зареєстрована ДФС 01.06.2018.

Як встановлено судом, після оновлення даних та відображення інформації щодо наявності у позивача достатнього ліміту ПДВ 01.06.2018 о 12:11 Державною фіскальною службою України зареєстровано податкову накладну ПрАТ «Київхімпостач» № 2 від 10.05.2018.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що платником податку з метою своєчасної реєстрації податкової накладної № 2 від 10.05.2018 вчинено необхідні дії, натомість її реєстрація була здійснена з порушенням граничного терміну з незалежних від платника податку причин, а саме через несвоєчасність реєстрації податкової накладної від 10.05.2018 № 5 з боку владного суб"єкта, на якого покладено обов"язок щодо адміністрування системи, що призвело до затримки коригування суми податку, на яку позивач має право зареєструвати податкову накладну, та унеможливило реєстрацію податкової накладної в межах встановленого законом граничного терміну її реєстрації.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що реєстрація податкової накладної з порушенням встановлених термінів відбулась не з вини позивача.

Встановлені під час розгляду справи обставини виключають склад податкового правопорушення, та як наслідок підстав для застосування до позивача штрафу за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної.

Вказана позиція суду грунтується на висновках Верховного Суду, викладених в постановах від 18 квітня 2019 року у справі № 821/713/16 та від 26 лютого 2019 року у справі № 816/569/16.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина перша статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

В контексті наведеного суд зазначає, що під час розгляду справи відповідачем не спростовано доводи позивача та не доведено правомірність прийнятого податкового повідомлення-рішення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог, тому позов визнається таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 139, 241-243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Приватного акціонерного товариства "Київхімпостач" (04073, м. Київ, вул. Марка Вовчка, 14, ) до Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві від 10.09.2018 № .

3. Стягнути на користь Приватного акціонерного товариства "Київхімпостач" (04073, м. Київ, вул. Марка Вовчка, 14, ) судовий збір у розмірі 18 275 (вісімнадцять тисяч двісті сімдесят п"ять) грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева

Повний текст рішення складений 22 липня 2019 року.