Справа № 813/930/17
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №813/930/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2019 року зал судових засідань № 7

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Братичак У.В.,

секретаря судового засідання Старости М.М.,

за участю представників:

позивача Цілінського В.Б.,

відповідача Чабана О.С. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в порядку загального позовного провадження справу за позовом ТзОВ "ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО" до Головного управління ДФС у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення, -

в с т а н о в и в :

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО» до Головного управління Державної фіскальної служби у Львівській області про скасування податкового повідомлення-рішення № від 15.11.2016 року.

Позовні вимоги мотивовані тим, що податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі акту про порушення податкового законодавства від 01.11.2016 року №337/12-01/30993750, яким встановлено несвоєчасність розрахунків з бюджетом ТзОВ «ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО» за серпень 2015 року - січень 2016 року. Вказує, що акт перевірки складено із суттєвими недоліками, сума податкових зобов`язань з податку на додану вартість не була узгоджена, оскільки оспорювалась у судовому порядку. Однак відповідач виніс оскаржуване податкове повідомлення-рішення про накладення штрафних санкцій на позивача щодо несвоєчасної сплати податкових зобов`язань, тобто здійснював зарахування всіх поточних податкові платежів, які здійснювало товариство, в рахунок погашення податкового боргу, посилаючись на п.87.9 ст.87 Податкового кодексу України. Тому, в цей самий час всі поточні платежі позивача по самостійно визначених зобов`язаннях (податкових деклараціях), - незважаючи на призначення платежу зазначених у платіжних дорученнях, вважались несплаченими у встановлений законодавством час і з цих підстав нараховувались штрафні санкції.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд задовільнити позов та скасувати вказане податкове повідомлення-рішення.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог. Відзив обґрунтований тим, що спірне податкове повідомлення-рішення винесене з дотриманням вимог чинного законодавства України, на підставі акту перевірки, яким встановлено порушення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість. Просить суд відмовити в задоволенні позову.

Суд всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та встановив таке.

Залізничною ОДПІ (Франківське відділення) ГУ ДФС у Львівській області проведено перевірку ТзОВ «ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО» за результатами якої складено акт від 01.11.2016 року № 337/12-01/30993750, в якому зафіксовано порушення позивачем вимог ст.57 Податкового кодексу України, а саме несвоєчасність сплати узгодженої суми податкового зобов`язання по податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

На підставі акту перевірки відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 15.11.2016 року № , яким позивачеві визначено штраф у розмірі 20% у сумі 14389,29 грн.

Не погоджуючись із вказаним податковим повідомленням рішенням, позивач звернувся до суду з відповідним позовом.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч.2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до п. 1.1. Податковий кодекс України (далі ПК України) регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до п. п. 16.1.3 п.16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Строки сплати податкових зобов`язань визначені статтею 57 Кодексу, згідно якої платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 57.3 ст. 57 Кодексу у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 п.54,3 ст.54 Податкового кодексу України, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення - рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

Пунктом 87.9 ст. 87 Кодексу визначено, що у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Відповідно до п. 126.1 ст. 126 Кодексу у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Статтею 60 ПК України передбачено, що податкове повідомлення-рішення вважається відкликаними, якщо рішенням суду, що набрало законної сили, скасовується повідомлення-рішення контролюючого органу.

Відповідно до п. 57.4. ст. 57 ПК України пеня та штрафні санкції, нараховані на суму грошового зобов`язання (її частку), скасовану за результатами адміністративного чи судового оскарження, також підлягають скасуванню, а якщо такі пеня та санкції були сплачені, вони підлягають зарахуванню в рахунок погашення податкового боргу, грошових зобов`язань або поверненню в порядку, встановленому статтею 43 цього Кодексу.

Згідно з п. п. 66.1.5. п. 66.1. ст. 66 ПК України підставою для внесення змін до облікових даних платників податків є рішення суду, що набрало законної сили.

Судом встановлено з матеріалів справи, що контролюючим органом проведено перевірку позивача за результатом якої ДПІ у Франківському районі м. Львова прийнято податкові повідомлення-рішення № від 23.06.2014р. та № від 23.06.2014р.

30.12.2014 року постановою Львівського окружного адміністративного суду було скасовано податкові повідомлення-рішення ДПІ у Франківському районі м. Львова № від 23.06.2014р. та № від 23.06.2014р. у результаті чого податковий борг ТзОВ «ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО» за вказаними повідомленнями-рішеннями було повністю скасовано.

За час судового розгляду щодо оскарження податкових - повідомлень рішень № від 23.06.2014р. та № від 23.06.2014р. відповідач нарахував ТзОВ «ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО» штраф за несплату податкового боргу, який оспорювався, та зарахував всі поточні податкові платежі, які здійснював позивач, в рахунок погашення податкового боргу, посилаючись на п.87.9 ст.87 Податкового кодексу України.

Всі поточні платежі позивача по самостійно визначених зобов`язаннях (податкових деклараціях), незважаючи на код призначення платежу, зазначених у платіжних дорученнях, вважались несплаченими у встановлений законодавством час і з цих підстав нараховано штрафні санкції.

При цьому суд зазначає, що з моменту скасування податкових повідомлень-рішень № від 23.06.2014р. та № від 23.06.2014р. у відповідача були відсутні правові підстави для нарахування штрафних санкцій за прострочення сплати самостійно визначеного податкового зобов`язання з податку на додану вартість.

Відповідно до п.п. 191. 1.10 п. 191. 1 ст. 19і Податкового кодексу України, однією з функцій контролюючих органів є забезпечення ведення обліку податків, зборів, платежів.

Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, положеннями якого визначено, що оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС. З метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються інтегровані картки платників за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками. Інтегрована картка платника - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами. Інтегрована картка платника містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу. Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в інтегрованій картці платника окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення. Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в інтегрованій картці платника розрахункових операцій.

Відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи. Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, матеріально-правовий інтерес платника податків полягає в тому, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, реальну структуру податкових вигод та податкових зобов`язань платника податків.

Такий правовий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 13.02.2018 у справі №816/2042/16.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З урахуванням встановлених обставин, суд зазначає, що прийняте на основі висновків про прострочення позивачем сплати самостійно визначеного податкового зобов`язання з податку на додану вартість податкове повідомлення-рішення № від 15.11.2016 року не відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, оскільки прийнято без урахування вимог п. 57.4. ст. 57 ПК України, а також без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії) та непропорційно.

Відповідно до ст.139 КАС України на користь позивача слід стягнути понесені судові витрати у сумі 1600, 00 грн., сплачені при поданні позовної заяви до суду.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, підп.15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

в и р і ш и в:

позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 15 листопада 2016 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Львівській області (місцезнаходження: вул.Стрийська, 35, м.Львів, 79003; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВА МАРКА ПІЦА ЧЕЛЕНТАНО" (місцезнаходження: вул.Антоновича, 132, м.Львів, 79057, ) судовий збір, сплачений за подання цього позову, в сумі 1 600 (одна тисяча шістсот) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складено 22.07.2019 року.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна