Справа № 561/347/19
Суддя: Пліш Михайло Антонович
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2019 рокуЛьвів№ 857/7057/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Пліша М.А.,

суддів Шинкар Т.І., Судової-Хомюк Н.М.,

за участю секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Зарічненського районного суду Рівненської області від 20 червня 2019 року (головуючий суддя Зейкан Н.М., смт. Зарічне) по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича про визнання протиправною та скасування постанови,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом доголовного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичека Павла Петровича в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 23.04.2019 №29-Ф якою визнано його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Рішенням Зарічненського районного суду Рівненської області від 20 червня 2019 року позовні вимоги задоволено частково. ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Змінено захід стягнення в межах, передбачених ч. 2 ст.188-42 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 (трьохсот) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 (п`ять тисяч сто) гривень.

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржив його в апеляційному порядку, вважає його незаконним і необґрунтованим. Тому, просить скасувати рішення Зарічненського районного суду Рівненської області від 20 червня 2019 року і ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити повністю

В апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції неправильно застосовано та порушено норми ч. 2 ст. 2, ч. 4 ст. 246 КАС України, ч. 2 ст. 188-42 , ч. 1 ст.256 КУпАП. пункти 7, 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 № 553

Спірною постановою інспектора його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 188-42 КУпАП.

Однак, цією статтею встановлено відповідальність за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва виключно під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю.

У протоколі про адміністративне правопорушення та приписі, копії яких є у матеріалах справи вказано, що відповідачем 08.04.2019 проводилась позапланова перевірка.

Але ця обставина не відповідає дійсності, і у матеріалах справи немає жодного доказу про те, що 08.04.2019 відповідач проводив позапланову перевірку. Таких матеріалів відповідач не надав і суду.

Тому, він не впустив відповідача в будинок лише тому, що він не мав права заходити без відповідних документів на перевірку.

Крім того, апелянт зазначає, що у 2018 році, відносно нього проведено перевірку, складено акт перевірки, вказано в ньому чітку дату закінчення перевірки у 2018 році, відповідачем було винесено постанову, а більше документів на нову перевірку відповідач не надав, і суду він також таких документів, які б уповноважували його зробити позапланову перевірку 08.04.2019 р. не надав.

Вважає, що його дії, за таких обставин, не утворюють правопорушення.

Такі твердження відповідають абз. 2 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурі-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, де встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до абзацу 11 пункту 7 цього ж Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

В порушення цих норм, відповідач копію направлення для проведення нової позапланової перевірки, після закінчення попередньої у 2018 році, не надав, а тому апелянт вважає, що у нього були всі підстави не допускати такого інспектора на перевірку.

За таких обставин, постанова інспектора є незаконною, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового по суті спору.

Згідно ч. 4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

У відповідності до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю доповідача, вивчивши матеріали справи, та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних міркувань

Судом першої інстанції встановлено, що згідно акту про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 08.04.2019 року, складеного головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Рівненській області Рудичеком П.П., із залучення поліцейського Зарічненського ВП ГУ НП у Рівненській області Диковицького В.І., вбачається, що ОСОБА_1 не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки на об`єкт будівництва за адресою АДРЕСА_1 . В акті зазначено, що ОСОБА_1 , разом зі своїм зятем, особу якого встановити не вдалось, в агресивній формі, здійснили не допуск до проведення позапланової перевірки вищезазначеного об`єкту, у зв`язку з чим інспектором будівельного нагляду викликано наряд поліції по номеру 102, за участю яких було складено вказаний акт.

Відповідно до припису щодо усунення виявлених порушень від 08.04.2019 винесеним головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Рівненській області Рудичеком П.П., за результатами позапланової перевірки, була заявлена вимога допустити посадову особу органів до об`єктів будівництва та надати документи необхідні для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю для проведення позапланової перевірки 08.05.2019 об 14 год. Також зобов`язано позивача про виконання припису повідомити до 18 квітня 2019 року.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 08.04.2019 року, складеного відповідачем стосовно забудовника ОСОБА_1 , такий складено за недопущення посадових осіб органу державного контролю на об`єкт будівництва, що є порушенням абз. 2 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 року № 553, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 188-42 КУпАП. У вказаному протоколі повідомлено, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності про час та місце розгляду справи.

У суді першої інстанції ОСОБА_1 , пояснив, що жодного з вищевказаних документів він не підписав та відмовився від їх отримання. Припис не виконав.

Постановою про накладення адміністративного стягнення від 23.04.2019, складеною головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління ДАБІ у Рівненській області Рудичеком П. П., ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП за те, що 08.04.2019, оскільки позивач, як забудовник, не допустив посадових осіб органу державного архітектурного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва на АДРЕСА_1 та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 гривень. Постанова винесена без участі ОСОБА_1 , а тому її копія направлена позивачу поштою.

Розглядаючи спір, суд першої інстанції вірно врахував, що згідно ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Відповідно до ч. 2 ст. 188-42 КУпАП недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Оскільки позивач не допустив посадових осіб органу державного архітектурного контролю для перевірки будівництва за місцем його проживання по АДРЕСА_1 , то суд першої інстанції вважав, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 188-42 КУпАП винесена у межах повноважень та спосіб, що визначений законодавством України.

При цьому, врахувавши положення ч. 3 ст. 286 КАС України згідно якої за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено та врахувавши матеріальний стан ОСОБА_1 , який є пенсіонером, особою похилого віку, особою, що вперше притягається до адміністративної відповідальності, то суд першої інстанції дійшов до висновку про доцільність зменшити ОСОБА_1 стягнення в межах санкції, передбаченої ч. 2 ст. 188-42 КУпАП до мінімального розміру, а саме 300 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 5100 (п`ять тисяч сто) гривень.

Проте, суд апеляційної інстанції з такими доводами суду першої інстанції не погоджується.

Вказавши, що згідно ч. 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, суд першої інстанції залишив поза увагою ту обставину, що постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю і згідно абз. 2 п. 14 вказаного Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний допускати посадових осіб органудержавного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, а відповідно до абзацу 11 пункту 7 цього ж Порядку під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно листа Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області (а.с.19), що перевірка здійснювалась на підставі направлення № 108 від 08.04.2019 №108, однак в матеріалах справи таке відсутнє, а є лише направлення для проведення перевірки, видане головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Рівненській області Рудичеку Павлу Петровичу за №175 від 04.06.2019 (а.с.27), а отже, відсутні докази, які би підтверджували дозвіл на проведення перевірки.

Оскільки диспозиція ч. 2 ст. 188-42 КУпАП передбачає недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва під час здійснення ними державного архітектурно-будівельного контролю, законність проведення якого відповідачем не підтверджено, то відповідно колегія суддів вважає, що у діях позивача відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення суду першої інстанції слід скасувати, бо висновки суду не відповідають матеріалам справи, судом порушено норми матеріального та процесуального права, а позовні вимоги з урахуванням вище вказаних вимог ч. 3 ст. 286 КАС України - задовольнити.

Керуючись ст. 243, ст. 286, ст. 308, ст. 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. 317, ст. 321, ст. 322, ст. 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, рішення Зарічненського районного суду Рівненської області від 20 червня 2019 року по справі № 561/347/19 скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 29-Ф від 23.04.2019 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 188-42 КУпАП, і провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і не може бути оскаржена.

Головуючий суддя М.А. Пліш

Судді Т.І. Шинкар

Н.М. Судова-Хомюк