Справа № 520/2371/19
Суддя: Волошин Д.А.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2019 р. № 520/2371/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Волошина Д.А.,

за участю секретаря судового засідання - Суховарової О.А.,

представника позивача - Явтух О. Г .,

представника відповідача - Андрусенко В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін-март" до Одеської митниці ДФС про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення, визнання протиправним та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "Грін-март" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому, з урахуванням збільшених позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним податкове повідомлення-рішення Одеської митниці ДФС №0 від 01.11.2018р.;

- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці ДФС про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р.;

- визнати протиправними та скасувати картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500060/2018/08510 та №UА500060/2018/08509.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкове повідомлення-рішення Одеської митниці ДФС №0 від 01.11.2018р., рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500060/2018/08510 та №UА500060/2018/08509 є неправомірними, необґрунтованими, безпідставними, оскільки позивач не отримавши жодного обґрунтування на рахунок неправильного визначення щільності тканини (товару), має усі підстави зазначити визначену ним щільність тканини у декларації, що і було ним зроблено. Враховуючи викладене, у Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін-март" не виникло обов`язку щодо подання нової митної декларації стосовно митного оформлення товарів, поставлених позивачу на виконання вимог Контракту №В-GR30/10/2017 від 30.10.2017 року. Просив позовні вимоги, з урахуванням збільшених позовних вимог, задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 22.03.2019 р. відкрито провадження у даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.06.2019 р. закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду по суті на 17.07.2019 р. о 14:00 год.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, з посиланням на обставини викладені в позовній заяві та додаткових поясненнях.

Представник відповідача, Одеської митниці ДФС, в судовому засіданні проти позову заперечував, згідно наданого до суду відзиву на позов та відзиву на заяву про збільшення позовних вимог просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі та вказав, що оскаржувані в даній справі податкове повідомлення-рішення Одеської митниці ДФС №0 від 01.11.2018р., рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UА500060/2018/08510 та №UА500060/2018/08509 є цілком законними та обґрунтованими, винесеними відповідно до чинного законодавства, а позовні вимоги позивача є безпідставними та необґрунтованими.

Суд заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали адміністративної справи, дійшов наступного висновку.

Як встановлено судом з матеріалів справи, 30.10.2017 року CHANGXING BAITE IMPORT AND EXPORT CO., LTD, в особі директора Zhenyu Song (Постачальник) з однієї сторони, та ТОВ «Грін-Март», в особі директора Олени Ткаченко, яка діє на підставі Статуту, (Покупець) з іншої сторони уклали контракт № B-GR30/10/2017, згідно із яким постачальник зобов`язується поставити покупцеві товари в асортименті, а покупець зобов`язується оплатити товар згідно із умовами контракту.

Відповідно до умов контракту поставка товару за даним контрактом здійснюється у повній відповідності із «ІНКОТЕРМС-2010», а умови поставки для кожної партії товару визначаються і узгоджуються Сторонами в рахунку-фактурі.

Приватне підприємство "Національні традиції", відповідно до умов Договору від 25.06.2015 № 25/06-15 про надання послуг по декларуванню товарів, взяло на себе зобов`язання надати ТОВ "Грін-Март" послуги по декларуванню товарів, майна, транспортних засобів та інших предметів, та звернулося до Одеської митниці ДФС з митною декларацією для митного оформлення (випуску) товарів, які було поставлено згідно контракту від 30.10.2017 № B-GR30/10/2017.

Судом встановлено, що до відділу митного оформлення №6 митного поста "Одеса-Центральний" Одеської митниці ДФС уповноваженою особою декларанта - ПП "Національні традиції" (61036 м. Харків, вул. Морозова 6.7, ) була подана до митного оформлення митна декларація заповнена у звичайному порядку в митному режимі "імпорт" (за літерним кодом IM 40ТН згідно з Класифікатором типів декларацій, затвердженим Міністерством фінансів України від 20.09.2012 №1011) № UA500060/2018/021405 від 13.07.2018, в графі 31 "Вантажні місця та опис товару" якої були зазначені наступні товари:

товар №1 "Полотна трикотажні, виготовлене з синтетичних волокон: 95% поліестер, 5% еластомерних ниток (спандекс). При виробництві тканини гумові нитки не використовувалися. Тканина випускається в рулонах шириною 150(+/- 5)см: COLLECTION #1-15740м-160 упак", в графі 33 "Код товару" визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 8 % від митної вартості товару;

товар №2 "Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон (97% поліестер, 3% спандекс). Пофарбовано в різні кольори. Тканина випускається в рулонах шириною 150(+/-5) cm: COLLECTION #2-13963м-140 упак.", в графі 33 "Код товару" визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 8 % від митної вартості товару;

товар №3 "Тканини з синтетичних комплексних ниток (100% текстурованих поліефірних нитей). Пофарбовані. Тканина випускається в рулонах шириною 150(+/-5) cm: COLLECTION #3-8428м-50 упак.", в графі 33 "Код товару" визначений код товару - , який передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 5 % від митної вартості товару.

В графі 8 "Одержувач" митної декларації № UA500120/2018/005044 від 13.06.2018 було зазначене ТОВ "Грін-Март" (, м. Харків, Комінтернівський р-н, вул. Молочна, буд. 38).

Суд зазначає, що статтею 1 Закону України від 19.09.2013 № 584-VII "Про Митний тариф України" передбачено, що Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Частинами 1, 2 статті 67 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно з частинами 1, 2 статті 68 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Ведення УКТ ЗЕД, зокрема, передбачає: забезпечення однакового застосування всіма органами доходів і зборів правил класифікації товарів; прийняття рішень щодо класифікації та кодування товарів в УКТ ЗЕД у складних випадках; розроблення пояснень і рекомендацій до УКТ ЗЕД та забезпечення їх опублікування.

Частиною першою статті 265 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що декларантом має право виступати при переміщенні товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України резидент, яким або від імені якого укладено цей договір.

Частиною 1 статті 266 Митного кодексу України від 13.03.2016 № 4495-VI передбачено, що декларант зобов`язаний: 1) здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого цим Кодексом; 2) на вимогу органу доходів і зборів пред`явити товари, транспортні засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; 3) надати органу доходів і зборів передбачені законодавством документи і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; 4) у випадках, визначених цим Кодексом та Податковим кодексом України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Відповідно до частини 5 статті 266 Митного кодексу України від 13.03.2016 № 4495-VI особа, уповноважена на декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення від імені декларанта, має такі самі обов`язки, права і несе таку саму відповідальність, що й декларант.

Згідно з ч.1 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Пунктом 3 розділу І "Загальні положення" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) визначено, що класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, передбачених Законом України "Про Митний тариф України" (далі - Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД), з урахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТ ЗЕД, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання статті 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного оформлення та після завершення митного оформлення.

Пунктом 1 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що декларант або уповноважена ним особа класифікує товари згідно з УКТ ЗЕД при їх декларуванні відповідно до статті 69 Кодексу.

Стандартними правилами 6.3, 6.4 Загального додатку до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (дата підписання: 18.05.1973, дата приєднання України: 15.02.2011, дата набрання чинності для України: 15.09.2011) визначено, що при застосуванні митного контролю використовується система управління ризиками. Митна служба застосовує метод аналізу ризиків для визначення осіб та товарів, в тому числі транспортних засобів, що підлягають перевірці, та ступеня такої перевірки.

Також відповідно до частин 1-3 статті 318 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Частиною 1 статті 320 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

Частинами першою, четвертою статті 337 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом. Контроль із застосуванням системи управління ризиками - це оцінка ризику шляхом аналізу (у тому числі з використанням інформаційних технологій) поданих документів у конкретному випадку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України з метою обрання форм та обсягу митного контролю, достатніх для забезпечення додержання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Розділом VII Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 31.07.2015 № 684 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 за № 1021/27466) передбачено, що за результатами оцінки ризику у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, у тому числі за результатами контролю із застосуванням СУР, що здійснюється відповідно до статті 337 Митного кодексу України, митниці (митні пости) ДФС обирають форми та обсяги митного контролю. При цьому формується перелік митних формальностей, визначених за результатами застосування зазначених у пункті 10 розділу I цього Порядку інструментів з управління ризиками (далі - Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР).

Форми та обсяги контролю, визначені в Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР, виконуються посадовими особами митниці (митних постів) ДФС при проведенні митного контролю та митного оформлення з урахуванням виду митної формальності та повідомлення до митної формальності, а також відповідно до вимог нормативно-правових актів, що регулюють порядок проведення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів.

Посадові особи митниці (митного поста) ДФС, які здійснюють митний контроль та митне оформлення у конкретному випадку здійснення митного контролю товарів, транспортних засобів, в обов`язковому порядку переглядають сформований за допомогою інформаційних технологій Перелік митних формальностей за результатами застосування СУР.

Таким чином, митниця повідомляє декларанта або уповноважену ним особу про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД тільки на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Частиною 2 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

Пунктом 2 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Пунктом 3 розділу І "Загальні положення" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) визначено, що контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.

Пунктом 2 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що посадові особи ПМО чи митного поста, ВМП здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів. Обсяг контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів при митному оформленні, визначається на основі результатів застосування системи управління ризиками.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:

опису товару в митній декларації процедурі декларування згідно з вимогами статті 257 Кодексу;

відомостей про товар та коду товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, з врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи відповідно до вимог статті 68 Кодексу;

заявленого коду товару відомостям, наведеним у базі даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС. При цьому така відповідність поділяється на три категорії: а) ідентичні товари; б) подібні (аналогічні) товари; в) товари, які не підпадають під вимоги підпунктів "а" та "б" абзацу четвертого цього пункту, але мають схожі: характеристики, які є визначальними для класифікації товару; призначення або принцип дії яких є основним для класифікації товару; перевірки відповідності заявленого опису товару та коду товару згідно з УКТ ЗЕД відомостям, наведеним у ПРК, у разі якщо до митного контролю та митного оформлення разом з пакетом документів надається ПРК.

Судом встановлено, що під час здійснення митного контролю за товарами, які були заявлені у митній декларації № UA500060/2018/021237 від 12.07.2018 програмним комплексом автоматизованої системи аналізу та управління ризиками (АСАУР) сформовані форми контролю, які передбачали взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, контроль правильності класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, але не передбачали витребування додаткових документів для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТЗЕД.

Також відповідно до пункту 9 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба в спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, то митний орган може звернутися до спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або до іншої експертної установи (організації).

Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі:

виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;

виникнення складних питань при класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує експертних досліджень.

Отже, згідно з вищезазначеною нормою законодавства України залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у випадку виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації.

Частинами 1, 2, 8, 9 статті 357 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що взяті проби (зразки) під митним забезпеченням разом з актом про їх взяття доставляються поштою або посадовою особою органу доходів і зборів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або до іншої експертної установи (організації) для проведення досліджень (аналізів, експертиз).

Дослідження (аналізи, експертизи) проводяться експертами спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу або інших експертних установ (організацій), призначених органом доходів і зборів. Зазначені дослідження (аналізи, експертизи) проводяться з метою забезпечення здійснення митного контролю та митного оформлення і не є судовими експертизами.

За результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) об`єкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

На підставі частин 2, 3 статті 357 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ, пункту 9 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397), з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД, на підставі рішення про взяття проб (зразків) товару від 13.07.2018, Одеською митницею ДФС, в присутності представника, було здійснено взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) (Акт про взяття проб (зразків) товарів від 13.07.2018) та направлений запит від 13.07.2018 до Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС.

У розділі 12 "Висновки" висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 119 від 02.08.2018 зазначено, що "Детальний опис, склад, геометричні та вагові параметри проб № № 1-3 наведено у Таблиці п. 11.3. Проби № № 1-3 за визначеними показниками, не відповідають опису у гр. 31 МД ІМ 40 ДЕ від 12.07.2018 № UA500060/2018/021237".

Суд зазначає, що частиною 4 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Пунктом 3 розділу І "Загальні положення" Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, який затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397) визначено, що рішення про визначення коду товару (далі - Рішення) - документ установленої форми, який оформлюється посадовими особами ВМП, уповноваженими особами ПМО чи митного поста у разі необхідності прийняття рішення про класифікацію товарів.

Пунктами 14, 15, 17, 19 розділу ІІІ "Контроль правильності класифікації товарів і прийняття Рішень, порядок взаємодії з ПМО, митним постом" вищезазначеного Порядку передбачено, що рішення приймається посадовими особами ВМП або уповноваженими особами ПМО чи митного поста на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД.

У пункті 4 Рішення "Висновок" зазначаються встановлений десятизначний код товару згідно з УКТ ЗЕД та опис товару відповідно до відомостей, які мають міститись у графах 31 та 33 митної декларації. Рішення реєструється та вноситься до бази даних "Класифікаційні рішення" програми "Інспектор 2006" ЄАІС та до центральної бази даних ЄАІС в порядку встановленим розділом IV цього Порядку. Рішення оформлюється за допомогою програмно-інформаційного комплексу "Інспектор-2006" ЄАІС за формою, наведеною в додатку 5 до цього Порядку, та реєструється відповідно до розділу IV цього Порядку.

Рішення підписується посадовою особою ВМП або уповноваженою особою ПМО чи митного поста, яка його приймала, з проставленням на ньому відбитка номерного штампа "Правильність класифікації перевірено", а також керівником ВМП або ПМО, чи митного поста, чи особами, які виконують їх обов`язки, або особою, уповноваженою наказом митного органу. Рішення друкуються у двох примірниках. Один примірник ПМО чи митним постом видається або надсилається поштою декларанту або уповноваженій ним особі, другий - з відміткою декларанта або уповноваженої ним особи про отримання або повідомлення про вручення залишається у справах митного органу.

У разі незгоди з Рішенням декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це Рішення відповідно до положень глави 4 Кодексу.

Відповідно до правила 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII, назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до нижченаведених правил.

У відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 у пункті ІІІ пояснень до правила 1 зазначено, що друга частина цього Правила говорить про те, що класифікацію слід проводити: а) відповідно до назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, б) якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше, то відповідно до положень Правил 2, 3, 4 і 5, де це прийнятно. У положенні III б) вираз "якщо в цих назвах чи Примітках не застережене інше" цілком недвозначно означає, що тексти назв товарних позицій і Примітки до розділів чи груп є пріоритетними, тобто враховуються в першу чергу для класифікації товару.

Відповідно до правила 6 Основних правила інтерпретації УКТЗЕД, що містяться у Митному тарифі України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Відповідно до примітки 2 (A) до розділу Розділ XI "ТЕКСТИЛЬНІ МАТЕРІАЛИ ТА ТЕКСТИЛЬНІ ВИРОБИ" Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII товари, включені до груп 50 - 55 або до товарної позиції 5809 чи 5902, які складаються із сумішей двох або більше текстильних матеріалів, класифікуються за текстильним матеріалом, що домінує за масою порівняно з будь-яким іншим текстильним матеріалом, який належить до складу зазначеного товару.

У разі коли жоден з текстильних матеріалів не домінує за масою, такий товар слід класифікувати за текстильним матеріалом, який включається до товарної позиції, останньої в порядку зростання кодів серед розглянутих товарних позицій.

У відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 (Розділ XI) текстильний продукт, який відноситься до кожної з товарних позицій у групах 50 - 55 (відходи, пряжа, тканини і т.д.) чи до товарної позиції 5809 або 5902 і складається із суміші двох або більше різних текстильних матеріалів, повинен класифікуватися як такий, що повністю складається з того матеріалу, який домінує за масою порівняно з будь-яким іншим окремим текстильним матеріалом, що також входить до складу цього продукту.

Якщо жоден з текстильних матеріалів не переважає за масою, виріб слід класифікувати як такий, що повністю складається з того матеріалу, який включається до товарної позиції, останньої в порядку зростання кодів серед товарних позицій, однаковою мірою прийнятних для розгляду під час класифікації цього виробу.

У відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 (група 54) в УКТЗЕД термін "волокна синтетичні або штучні" означає штапельні волокна та нитки з органічних полімерів, одержаних під час одного з таких виробничих процесів:

(а) полімеризації органічних мономерів для виробництва полімерів, таких як поліаміди, поліефіри, поліолефіни або поліуретани, або хімічною модифікацією полімерів, утворених за допомогою цього процесу (наприклад, полівініловий спирт, отриманий в наслідок гідролізу полівінілацетату); або

(b) розчиненням або хімічним перетворенням природних органічних полімерів (наприклад, целюлози) для отримання полімерів, таких як мідно-аміачне або віскозне волокно, або хімічною модифікацією природних органічних полімерів (наприклад, целюлози, казеїну та інших протеїнів або альгінової кислоти), для отримання полімерів, таких як ацетат целюлози або альгінати.

Терміни "синтетичні" та "штучні", що застосовуються по відношенню до волокон означають: синтетичні - волокна, визначені у пункті (а); штучні - у пункті (b).

Терміни "синтетичні" та "штучні" застосовуються у тому самому значенні і до терміну "текстильні матеріали".

II. Штучні волокна. Основними матеріалами для виробництва цих волокон є органічні полімери, видобуті з природної сировини в результаті процесів, що можуть включати розчинення чи хімічну обробку, або хімічну модифікацію.

Основними штучними волокнами є: А. Целюлозні волокна, а саме: 1. Віскозне волокно, яке виготовляється обробленням целюлози (переважно у вигляді сульфітної деревної целюлози) гідроксидом натрію (їдким натром); одержана лужна целюлоза потім обробляється дисульфідом вуглецю (сірковуглецем) і перетвориться в ксантогенат целюлози у вигляді натрієвої солі. Останній у свою чергу розчиняють у розведеному розчині гідроксиду натрію (їдкого натру) до одержання в`язкого розчину, який називають віскозою. Після очищення і дозрівання віскоза потім екструдується крізь філь`єри в осаджувальну кислу ванну для формування ниток з регенерованої целюлози. Віскозне волокно включає також модальні волокна, що виготовляються з регенерованої целюлози модифікованими процесами виробництва віскози.

Трикотажне полотно (поперечнов`язаний та основов`язаний трикотаж). (I) Поперечнов`язаний трикотаж складається з неперервної нитки, що утворює ряди петель, які лежать в однаковому напрямку поперек полотна, причому петлі в сусідніх рядах переплітаються, утворюючи вічка. Між групами петель у цих полотнах є вільний простір, що дозволяє їм легко розтягуватися у всіх напрямках; коли нитка рветься, відбувається розпускання петель.

У відповідності до Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401, до товарної позиції 6004 " Полотна трикотажні завширшки більш як 30 см з вмістом 5 мас. % або більше еластомірних чи гумових ниток, крім полотен товарної позиції 6001" за виключенням ворсових полотен товарної позиції 6001 в цю товарну позицію включаються трикотажні полотна шириною більше 30 см, які містять 5мас.% або більше еластомірних або прогумованих ниток.

Суд зазначає, що під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що згідно висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 119 від 02.08.2018, товар № 1 не може бути класифікований за зазначеним позивачем кодом товару "Полотна трикотажні завширшки більш як 30 см з вмістом 5 мас. % або більше еластомірних чи гумових ниток, крім полотен товарної позиції 6001: - з вмістом 5 мас. % або більше еластомірних ниток, але без вмісту гумових ниток", оскільки згідно висновку експерта має наступний склад: Штучних віскозних волокон - 71% (похибка ±0,5%); синтетичних поліефірних ниток - 29% (похибка ±0,5%).

Також під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що згідно висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 119 від 02.08.2018, товар № 2 не може бути класифікований за зазначеним позивачем кодом товару "Інші полотна трикотажні: - пофарбовані: - інші: - інші", оскільки згідно висновку експерта має наступний складі: Штучних віскозних волокон - 64% (похибка ±0,5%); синтетичних поліефірних ниток - 36% (похибка ±0,5%).

Разом з тим, відповідно до положень Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII за кодом товару класифікуються "Інші полотна трикотажні: - з штучних волокон: - - з ниток різних кольорів".

Крім того, під час здійснення контролю правильності класифікації товарів митницею встановлено, що згідно висновку Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 119 від 02.08.2018, товар № 3 не може бути класифікований за зазначеним позивачем кодом товару "Тканини з синтетичних комплексних ниток, включаючи тканини, виготовлені з матеріалів товарної позиції 5404: - інші тканини, з вмістом не менш як 85 мас. % текстурованих поліефірних ниток: - - пофарбовані", оскільки згідно висновку експерта має наступний склад: Синтетичних комплексних не текстурованих поліефірних ниток - 68,4±0,1%; Синтетичних комплексних текстурованих поліефірних ниток - 30,4±0,1%;еластомір них ниток - 1,2±0,1%.

Разом з тим, відповідно до положень Митного тарифу України, який затверджений Законом України від 19.09.2013 № 584-VII за кодом товару класифікується "Тканини з синтетичних комплексних ниток, включаючи тканини, виготовлені з матеріалів товарної позиції 5404: - інші тканини: - - пофарбовані".

За наслідками встановлених Одеським управлінням з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 12.08.2018 відділом митного оформлення № 6 митного поста "Одеса-центральний" Одеської митниці ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару від 12.08.2018 № КТ-UA-2018, яким заявлений код УКТЗЕД товару № 1 (графа 33 митної декларації) та товару № 2 змінений на код УКТЗЕД та наведений наступний опис товару № 1: "Поперечнов`язане полотно, штучних віскозних волокон - 71% ±0,5%), синтетичних поліефірних ниток - 29% (±0,5%), без ворсу, з ниток різних кольорів. Загальна ширина - 155±1 см; загальна ширина по фону (між пругами) - 153±1 см; поверхнева щільність 425 г/м2. Просочення. Дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком відсутнє" та товару № 2 "Поперечнов`язане полотно, штучних віскозних волокон - 64% ±0,5%), синтетичних поліефірних ниток - 36% (±0,5%), без ворсу, з ниток різних кольорів. Загальна ширина - 158±1 см; загальна ширина по фону (між пругами) - 156±1 см; поверхнева щільність 415 г/м2. Просочення. Дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком відсутнє" (передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 8 % від митної вартості товару, за повною ставкою - 20% від митної вартості товару), а також код товару № 3 змінений на та наведений наступний опис товару № 3 "Тканина пофарбована, комбінованого переплетення, Синтетичних комплексних не текстурованих поліефірних ниток - 68,4±0,1%; Синтетичних комплексних текстурованих поліефірних ниток - 30,4±0,1%;еластомір них ниток - 1,2±0,1%. Загальна максимальна та мінімальна ширина-154 см; загальна максимальна та мінімальна ширина по фону (між пругами)- 151 см; поверхнева щільність-217±2г/м2" (передбачає застосування ввізного мита за пільговою ставкою - 5 % від митної вартості товару, за повною ставкою - 20% від митної вартості товару).

Доказів, що спростовують висновки експертного дослідження щодо складу тканин, позивачем до суду не подано.

За таких обставин, враховуючи висновок Одеського управління з питань експертизи та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС № 119 від 02.08.2018, Одеська митниця ДФС при прийнятті рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р. діяла відповідно до вимог Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ, Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) в редакції товарної номенклатури Митного тарифу України, затвердженої Законом України від 19.09.2013 № 584-VII; Основних правил інтерпретації класифікації товарів в УКТЗЕД, Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, які затверджені наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401, а тому рішення відповідача про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р. є правомірним та не підлягає скасуванню.

Щодо тверджень представника позивача про необізнаність прийняття відповідачем рішення №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р., суд зазначає, що вказані твердження не приймаються судом до уваги та спростовуються долученими до матеріалів справи доказами, згідно яких Товариство з обмеженою відповідальністю "Грін-март" отримало вищевказане рішення та згодом, 27.08.2018 уповноваженою особою декларанта ПП "Національні традиції подано митну декларацію №/2018/026285 від 27.08.2018 в режимі "імпорт" (Додаткова декларація до тимчасової декларації), що свідчить про обізнаність останнім про прийняття вказаного рішення відповідачем.

Також, судом встановлено, що за наслідком прийняття Одеською митницею ДФС рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2018 від 12.08.2018р., відповідачем була видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500060/2018/08509 від 27.08.2018 та роз`яснено позивачу вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідно до частини 8 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до частини 1 статті 260 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації.

Також пунктом 29 Положення про митні декларації, яке затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 450 передбачено, що декларування партії товарів, ввезених на митну територію України, або партії товарів, що вивозяться за межі митної території України, може бути здійснено з використанням тимчасової митної декларації за бажанням декларанта або уповноваженої ним особи у разі, коли декларант не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, зокрема коли: точні відомості про код товару згідно з УКТЗЕД можуть бути встановлені після проведення їх дослідження.

Судом встановлено, що 13.07.2018 відповідно до статті 260 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ вищезазначені товари були випущені за митною декларацією типу ІМ 40 ТН № UA500060/2018/021405 в режимі "імпорт" (Тимчасова митна декларація на товари, точні відомості про код згідно з УКТЗЕД яких можуть бути встановлені після проведення їх дослідження, отримання додаткової інформації тощо - графа 1 митної декларації, літерний код "ІМ 40 ТН"), в графі 31 "Вантажні місця та опис товару" був наведений наступний опис товару № 1 "1.Полотна трикотажні, виготовлене з синтетичних волокон: 95% поліестер, 5% еластомерних ниток (спандекс). При виробництві тканини гумові нитки не використовувалися. Тканина випускається в рулонах шириною 150(+/-5)см, 155(+/-5) см: COLLECTION 1-15740м-160 упак.", а в графі 33 "Код товару" визначений код товару - ; товару № 2 " Трикотажне полотно поперечно в`язане, виготовлено з синтетичних волокон (97% поліестер, 3% спандекс), пофарбоване. Тканина випускається в рулонах шириною 150(+/-5) см: COLLECTION 2-13963м-140 упак.", а в графі 33 "Код товару" визначений код товару - ; товару № 3 " 1.Тканини з синтетичних комплексних ниток (100% текстурованих поліефірних нитей), пофарбовані. Тканина випускається шириною 150(+/-5)см: COLLECTION 3-8428м-50 упак.", а в графі 33 "Код товару" визначений код товару - .

Таким чином, строк для подання додаткової митної декларації, встановлений частиною 1 статті 260 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ завершувався 26.08.2018.

12.08.2018 відділом митного оформлення № 6 митного поста "Одеса-центральний" Одеської митниці ДФС прийнято Рішення про визначення коду товару від 12.08.2018 № КТ-UA-2018, яким заявлений код УКТЗЕД товару № 1 (графа 33 митної декларації) та товару № 2 змінений на код УКТЗЕД та наведений наступний опис товару № 1: "Поперечнов`язане полотно, штучних віскозних волокон - 71% ±0,5%), синтетичних поліефірних ниток - 29% (±0,5%), без ворсу, з ниток різних кольорів. Загальна ширина - 155±1 см; загальна ширина по фону (між пругами) - 153±1 см; поверхнева щільність 425 г/м2. Просочення. Дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком відсутнє" та товару № 2 "Поперечнов`язане полотно, штучних віскозних волокон - 64% ±0,5%), синтетичних поліефірних ниток - 36% (±0,5%), без ворсу, з ниток різних кольорів. Загальна ширина - 158±1 см; загальна ширина по фону (між пругами) - 156±1 см; поверхнева щільність 415 г/м2. Просочення. Дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком відсутнє", а також код товару № 3 змінений та наведений наступний опис товару № 3 "Тканина пофарбована, комбінованого переплетення, Синтетичних комплексних не текстурованих поліефірних ниток - 68,4±0,1%; Синтетичних комплексних текстурованих поліефірних ниток - 30,4±0,1%;еластомір них ниток - 1,2±0,1%. Загальна максимальна та мінімальна ширина-154 см; загальна максимальна та мінімальна ширина по фону (між пругами)- 151 см; поверхнева щільність-217±2 г/м2".

Про прийняте рішення 13.08.2019 уповноважену декларанта було повідомлено шляхом направлення електронного повідомлення, засвідченого електронним цифровим підписом посадової особи митниці, яке згідно даних автоматизованої системи митного оформлення "Інспектор" було отримано в той же час. 14.08.2018 представником позивача отриманий примірник вищевказаного класифікаційного рішення.

Частиною 7 статті 69 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Також, судом встановлено, що 27.08.2018 уповноваженою особою декларанта ПП "Національні традиції", 61036, м. Харків, вул. Морозова, б.7) подано митну декларацію № UA500060/2018/026285 від 27.08.2018 в режимі "імпорт" (Додаткова декларація до тимчасової декларації), під час перевірки якої було встановлено неправильне заповнення графи 31 "Вантажні місця та опис товару", а саме у графі 31 (товар 1) вказана поверхнева щільність тканини 425 г/м2, яка не відповідала розрахунку при вказаних в митній декларації даних (ширини, кількості в метрах, ваги нетто), у графі 31 (товар № 2) вказана поверхнева щільність тканини 415 г/м2, яка не відповідала розрахунку при вказаних в митній декларації даних (ширини, кількості в метрах, ваги нетто), у графі 31 (товар 3) вказані неправильні дані щодо складу тканини, які не відповідали зазначеним в рішенні про визначення коду товару від 12.08.2018 № КТ-UA-2018.

Враховуючи встановлення відповідачем вищевикладених невідповідностей в митній декларації № UA500060/2018/026285 від 27.08.2018, на підставі частини 7 статті 69, ч. 1, 2, 3 статті 256 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, Одеською митницею ДФС була видана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500060/2018/08510 від 27.08.2018 та роз`яснено позивачу вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Частиною 2 статті 263 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ передбачено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації або в митному оформленні товарів, у тому числі у зв`язку з прийняттям органом доходів і зборів рішення про коригування митної вартості товарів нова митна декларація подається органу доходів і зборів, який здійснює митне оформлення товарів, не пізніше 10 робочих днів з дати такої відмови, якщо товари протягом зазначеного часу не розміщено на складі тимчасового зберігання чи на складі органу доходів і зборів.

Частиною 1 статті 261 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ передбачено, що у разі подання відповідно до статей 259 і 260 цього Кодексу попередньої, тимчасової або періодичної митної декларації декларант або уповноважена ним особа повинні протягом строків, визначених відповідно до цього Кодексу, подати органу доходів і зборів додаткову декларацію, яка містить точні відомості про товари, задекларовані за попередньою, тимчасовою або періодичною митною декларацією, що подавалися б у разі декларування цих товарів за митною декларацією, заповненою у звичайному порядку.

Відповідно до частин 1, 4 статті 260 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VІ, якщо декларант або уповноважена ним особа не володіє точними відомостями про характеристики товарів, необхідні для заповнення митної декларації у звичайному порядку, вона може подати органу доходів і зборів тимчасову митну декларацію на такі товари за умови, що вона містить дані, достатні для поміщення їх у заявлений митний режим, та під зобов`язання про подання додаткової декларації у строк не більше 45 днів з дати оформлення тимчасової митної декларації. Додаткова декларація подається до відповідного органу доходів і зборів, яким була оформлена відповідна попередня, тимчасова або періодична митна декларація

Пунктом 46.1 статті 46 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI визначено, що митні декларації прирівнюються до податкових декларацій для цілей нарахування та/або сплати податкових зобов`язань.

Відповідно до пункту 120.1 статті 120 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI неподання (крім випадків, якщо податкова декларація не подається відповідно до пункту 49.2 статті 49 цього Кодексу) або несвоєчасне подання платником податків або іншими особами, зобов`язаними нараховувати і сплачувати податки та збори, податкових декларацій (розрахунків), а також іншої звітності, обов`язок подання якої до контролюючих органів передбачено цим Кодексом, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 170 гривень, за кожне таке неподання або несвоєчасне подання. Ті самі дії, вчинені платником податків, до якого протягом року було застосовано штраф за таке порушення, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 1020 гривень за кожне таке неподання або несвоєчасне подання.

Згідно з підпунктом 116.1 статті 116 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI у разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення - рішення.

Судом встановлено, у зв`язку із виявленням порушення строку подання додаткової митної декларації Одеською митницею ДФС складений акт про виявлення факту неподання або порушення строку подання додаткової декларації №500060/2018/062АПС від 25.10.2018.

На підставі висновків акту перевірки №500060/2018/062АПС від 25.10.2018 та за наслідком встановленого порушення ч.2 ст.263 Митного кодексу України Одеською митницею ДФС прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 01.11.2018 № 0 про застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) у сумі 1020,00 грн.

Системний аналіз вищезазначених правових норм дає підстави дійти суду висновку про обґрунтованість застосування до відповідача штрафних санкцій за порушення строку подання митної декларації, що є порушенням вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що Одеська митниця ДФС при винесенні оскаржуваного податкового повідомлення-рішення №0 від 01.11.2018р. діяла на підставі, в порядку і у спосіб, передбачений законодавством, у зв`язку з чим позовні вимоги є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів суду правомірність своїх дій та рішень, в той час, як доводи позивача не ґрунтуються на законі, у зв`язку з чим позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін-март" є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295, 296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Грін-март" (вул. Молочна, буд. 38,м. Харків, 61001, код 39722773) до Одеської митниці ДФС (вул. Гайдара, буд. 21-А, м. Одеса, Одеська область, 65078, код 39441717) про визнання протиправним податкового повідомлення-рішення, визнання протиправним та скасування рішення - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 22 липня 2019 року.

Суддя Д.А. Волошин