Справа № 359/10605/18
Суддя: Мельничук Володимир Петрович
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Суддя-доповідач - Мельничук В.П.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого-судді: Мельничука В.П.

суддів: Земляної Г.В., Костюк Л.О.,

при секретарі: Андрієнко Н.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, згідно з ст. 229 КАС України, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову у справі про адміністративне правопорушення № А-2106/4 від 21 червня 2017 року, прийняту головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Трохименка А.О., відповідно до якої позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 6 ст. 96-1 КУпАП, та застосовано стягнення у вигляді штрафу у розмірі 34000 гривень.

Ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 червня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу судді суду першої інстанції про повернення позовної заяви та направити справу для розгляду до Бориспільського міськрайонного суду Київської області.

В апеляційній скарзі Позивач посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.

Зокрема, Позивач зазначає, що ухвалу від 22 березня 2019 року про залишення позовної заяви без руху не було вручено Позивачу. У зв`язку з порушеннями вчиненими судом першої інстанції Позивачеві не було відомо про ухвалення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Таким чином, з порушенням норм процесуального права Бориспільським міськрайонним судом Київської області було прийнято ухвалу від 04 червня 2019 року про повернення позовної заяви.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу не подавався.

Згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось, оскільки учасники справи у судове засідання не з`явились.

За приписами частини 5 статті 286 КАС України суд апеляційної інстанції розглядає справу у десятиденний строк після закінчення строку на апеляційне оскарження з повідомленням учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як встановлено з матеріалів справи, ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2019 року позовну заяву залишено без руху. Надано ОСОБА_1 строк протягом десяти днів з дня отримання ним копії ухвали для усунення допущених недоліків шляхом:

- надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з вказівкою на інші поважні причин пропуску строку звернення до суду;

- надання власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Роз`яснинено, що у разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Супровідним листом від 25 березня 2019 року копію вказаної ухвали направлено на адресу позивача, зазначену в позовній заяві, однак конверт з вкладенням копії ухвали про залишення позовної заяви без руху з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з штриховим ідентифікатором № 123 повернено на адресу суду з відміткою працівника ДП «Укрпошта»: «за закінченням терміну зберігання».

10 травня 2019 року супровідним листом копію ухвалою судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2019 року про залишення позовної заяви без руху повторно направлено на адресу позивача, зазначену в позовній заяві, однак конверт з вкладенням копії ухвали про залишення позовної заяви без руху з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з штриховим ідентифікатором № 976 повторно повернено на адресу суду з відміткою працівника ДП «Укрпошта»: «за закінченням зберігання».

Повертаючи позовну заяву суддя суду першої інстанції виходив з того, що встановлений судом строк Позивач не усунув недоліків позовної заяви.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 168 КАС України позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.

Частинами 1, 2 статті 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 5 ст. 169 КАС України).

Отже, чинним законодавством передбачено повернення позовної заяви, якщо у встановлений судом строк позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху. Повернення позовної заяви - це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви на стадії відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, яка звернулася до суду.

Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Приймаючи ухвалу про повернення позовної заяви суд першої інстанції виходив з того, що позивач у встановлений строк не виконав вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Із матеріалів справи вбачається, що ухвалу судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 березня 2019 року двічі направляли Позивачу, за адресою вказаною у позовній заяві.

Однак, на адресу суду повернулись поштові конверти з відміткою відділення Укрпошти «за закінченням встановленого строку зберігання» (а.с. 51, 53).

Порядок вручення процесуальних ухвал суду визначено статтею 251 КАС України.

Так, пунктом 4 частини 6 вказаної статті визначено, що днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду.

За правилами пунктів 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270) у разі відсутності адресата поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику за закінченням встановленого строку зберігання.

В той же час слід враховувати, що до повноважень адміністративних судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або місця проживання фізичних осіб - учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції, повернуті органами зв`язку, зокрема, з позначкою "за закінченням терміну зберігання", з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання адміністративним судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення певних процесуальних дій.

Приймаючи рішення про повернення позовної заяви суддя суду першої інстанції, виходив з того, що строк зберігання поштового відправлення в один місяць дає можливість особі, якій надійшло поштове відправлення вжити заходів для його отримання та ознайомлення з такою ухвалою протягом даного строку.

Однак, Позивач вимоги ухвали судді про залишення позовної заяви без руху не виконав, тому суддя суду першої інстанції дійшов правильного висновку про повернення позовної заяви Позивачу.

Водночас, у своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

При цьому, очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання апеляцій (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі "Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Колегія суддів погоджується із позицією судді суду першої інстанції, що Позивачу було надано достатній строк для усунення недоліків позовної заяви та вжито всіх необхідних заходів з метою повідомлення останнього про залишення такої заяви без руху.

Факти у справі свідчать про те, що заявник не виявив "необхідної старанності", щоб подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк (рішення ЄСПЛ у справі "Крастьо Дамґянов проти Болгарії" (Krastyo Damyanov Krastev v. Bulgaria)).

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі № 826/4285/18 (№ К/9901/55871/18).

Враховуючи, що ОСОБА_1 не були усунуті недоліки позовної заяви, у строк, наданий суддею, то висновок судді суду першої інстанції про наявність підстав для повернення позовної заяви на підставі пункту 9 частини 4 статті 169 КАС України є законним та обґрунтованим.

Зі змісту ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно та всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Розглянувши доводи ОСОБА_1 , викладені в апеляційній скарзі, перевіривши правильність застосування суддею суду першої інстанції норм законодавства України, колегія суддів вважає, що ухвала судді суду першої інстанції постановлена з додержанням норм процесуального права, підстав для її скасування не вбачається, а тому апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а ухвала судді суду першої інстанції про повернення позовної заяви - без змін.

Керуючись ст. ст. 229, 241, 242, 243, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 04 червня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий-суддя: В.П. Мельничук

Судді: Г.В. Земляна

Л.О. Костюк