Справа № 160/5106/19
Суддя: Верба Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2019 року Справа № 160/5106/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіВерба І.О.
при секретарі судового засіданняШелгуновій І.А.
позивача представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_1 .
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі у порядку загального позовного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання незаконним та скасування наказу, -
1. 04.06.2019 ОСОБА_2 звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Дніпропетровської митниці ДФС про визнання незаконним та скасування наказу від 15.05.2019 № 260-о «Про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_3 ».
2. Ухвалою суду від 10.06.2019 прийнято адміністративний позов до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі № 160/5106/19, судове засідання призначено на 25.06.2019.
3. 24.06.2019 до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, з відміткою про його отримання позивачем, надано належним чином засвідченні докази по справі (а.с.26-190).
4. 24.06.2019 до канцелярії суду від позивача надійшла відповідь на відзив (а.с.191-193).
5. У судове засідання 25.06.2019 прибув позивач та представник відповідача.
6. З метою витребування додаткових доказів судом оголошено перерву до 09.07.2019.
7. 02.07.2019 до канцелярії суду від відповідача надійшли заперечення з додатками (а.с.201-219).
8. У судове засідання 09.07.2019 прибув позивач та представник відповідача.
9. 09.07.2019 протокольною ухвалою суд перейшов до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, оскільки встановив, що позивач відноситься до осіб які займають відповідальне становище відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», а саме до державних службовців категорії «Б».
10. У підготовчому засіданні 09.07.2019 з метою надання часу позивачу для надання додаткових доказів, оголошено перерву до 10.07.2019.
11. 10.07.2019 до канцелярії суду від позивача надійшли пояснення з додатковими доказами у справі.
12. У підготовче засідання 10.07.2019 прибув позивач та представник відповідача.
13. Ухвалою суду від 10.07.2019 закрито підготовче провадження у справі, та, за письмовою згодою сторін, призначено справу до судового розгляду по суті одразу після закінчення підготовчого засідання.
14. У судовому засіданні сторони підтримали обрані правові позиції.
15. Позивач вважає протиправним наказ про ініціювання дисциплінарного провадження, оскільки клопотання про ініціювання дисциплінарного провадження не містить інформації про те, в чому саме полягало неналежне виконання позивачем службових обов`язків, що саме позивач зобов`язаний був зробити але не зробив. Формулювання дисциплінарного проступку має невизначений характер.
16. Доповідна записка від 18.04.2019 № 85/04-50-18-2-22 (вх. № 1419/1-10 від 22.04.2019) не містить чітких положень щодо того, які норми законодавства порушені позивачем, та в чому саме ці порушення полягали. Не доведено достатніх доказів факту невиконання або неналежного виконання позивачем посадових обов`язків, як об`єктивної сторони дисциплінарного проступку.
17. Такі порушення норм чинного законодавства при прийнятті рішення щодо відкриття дисциплінарного провадження стосовно позивача негативно впливають на ділову репутацію як позивача, так і відповідача, і порушують право позивача.
18. Підставою для видання оскаржуваного наказу стали матеріали тематичної перевірки, проведеної робочою групою на виконання наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 06.03.2019 № 67 «Про проведення тематичної перевірки» та акт тематичної перевірки від 15.04.2019.
19. Під час проведення тематичної перевірки позивачем надані ґрунтовні пояснення від 13.03.2019 щодо всіх обставин, що слугували об`єктивною причиною для звернення до суду із заявою про роз`яснення судового рішення у справі № 804/5227/17, стороною якої Дніпропетровська митниця ДФС не була, однак, судове рішення, що набрало законної сили підлягало виконанню саме Дніпропетровською митницею ДФС, як органом доходів і зборів.
20. Підстави для звернення до суду із такою заявою відповідали нагальній потребі з урахуванням всіх обставин, пов`язаних з митним оформленням товару, за наявності рішення суду, яким скасовано рішення про визначення коду товару, видане Миколаївською митницею ДФС, та заявлення цього ж товару до митного оформлення до Дніпропетровської митниці ДФС на підставі транзитної декларації, оформленої Миколаївською митницею ДФС.
21. Юридичним відділом на виконання наданого керівником митниці доручення підготовлено звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2018 вих. № 327/10/04-50-10, керуючись нормою статті 14 КАС України.
22. Заява митниці про роз`яснення судового рішення прийнята Дніпропетровським окружним адміністративним судом до провадження, ухвалою суду, яка набрала законної сили 23.02.2018, заява митниці задоволена, судом надано відповідне роз`яснення.
23. При цьому, зміст роз`яснення судового рішення у справі № 804/5227/17, наданого судом в ухвалі від 07.02.2018, не змінило суті судового рішення та майже повністю повторило зміст роз`яснення, наданого судом, згідно ухвали від 24.10.2017.
24. У наданих поясненнях позивачем достатньо повно викладено факти та обставини, що свідчили про відсутність порушень Порядку № 778, яким не передбачено направлення на розгляд робочої групи процедурних процесуальних документів, до яких відноситься ухвала про роз`яснення судового рішення, яка визначає процедуру виконання судового рішення, що набрало законної сили.
25. Тому, будучи зобов`язаною завершити контроль за класифікацією товару (цей контроль виявляється незавершеним через скасування судом рішення митниці про визначення коду товару), митниця повинна визнати правильність дій декларанта щодо класифікації товару за тим кодом, який був вказаний у митній декларації, або ж прийняти рішення про визначення іншого коду товару, за наявності обґрунтованих доказів.
26. Отже, вказівка у постанові суду, який код товару є правильним, не було підміною повноважень митниці, як контролюючого органу. Судове рішення про зобов`язання органу доходів і зборів здійснити митне оформлення товару за підтвердженим судом кодом є допустимим способом захисту прав декларанта, оскільки не підміняє повноваження органу доходів і зборів та не втручається у дискреційні повноваження цього органу.
27. З 01.02.2018 до юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС не надано документів, які б свідчили про визначений митницею інший код товару, ніж заявлено декларантом.
28. Тому, підстави для оскарження ухвали суду від 07.02.2018 у справі № 804/5227/17 були відсутні.
29. Цим фактичним обставинам, що мали суттєве значення при проведенні тематичної перевірки робоча група не надала належної правової оцінки та ґрунтовним поясненням позивача з цих важливих питань.
30. Натомість робочою групою позивачу повторно поставлені 22.03.2019 ідентичні питання, що були поставлені і раніше щодо причин не направлення на розгляд робочої групи, створеної в митниці на предмет вирішення доцільності оскарження ухвали суду про роз`яснення рішення, згідно Порядку № 778.
31. Тому, для всебічного, повного з`ясування всіх обставин, вважаючи за необхідне в отриманні додаткової інформації з порушених питань позивачем, у межах компетенції та наданих повноважень, за власною ініціативою підготовлено не офіційне звернення за власним підписом, не на бланку митниці, з реєстрацією у книзі реєстрації вихідної кореспонденції юридичного відділу за № 369/04-50-10 «Про надання інформації у справі № 804/5227/17», яке направлено до завідувача юридичного сектору Миколаївської митниці ДФС з проханням надати інформацію з аналогічної ситуації, а саме: про розгляд робочою групою, створеною в Миколаївській митниці ДФС аналогічної ухвали суду про роз`яснення рішення суду у зазначеній справі від 24.10.2017.
32. Згідно положення про юридичний відділ Дніпропетровської митниці ДФС до основних завдань та функцій відділу відноситься направлення власної кореспонденції Відділу до інших підрозділів у автоматизованій системі електронного документообігу.
33. Тому через систему Lotus Notes позивачем направлено лист до юридичного підрозділу Миколаївської митниці ДФС з метою обміну інформацією в аналогічній ситуації, яка могла бути корисною для розгляду робочою групою під час проведення тематичної перевірки. Адже питання суто юридичне, а до складу робочої групи не залучено спеціаліста з юридичного підрозділу.
34. На зазначене звернення позивач отримала через систему Lotus Notes листа за підписом завідувача юридичного сектору Миколаївської митниці ДФС з інформацією про однаковий підхід з порушеного питання юридичним підрозділом іншої митниці, що свідчить про відсутність порушень Порядку № 778 юридичними службами обох митниць, а саме: відсутності обов`язку надання на розгляд робочої групи ухвали суду про роз`яснення рішення суду на предмет його опрацювання щодо доцільності/ недоцільності оскарження, як процедурного процесуального документа.
35. Зазначені звернення та відповідь на звернення долучені до пояснень позивача від 03.04.2019 в якості допоміжної, додаткової, не офіційної інформації, наданої профільним фахівцем юридичного сектору Миколаївської митниці ДФС, для надання можливості робочій групі, у складі якої відсутній фахівець юридичного підрозділу, більш повно розібратись у ситуації.
36. Вважаю, що зазначена інформація мала бути прийнята до уваги членами робочої групи і слугувати підставою для направлення офіційного запиту до Миколаївської митниці ДФС та звернення до Регуляторно-правового Департаменту ДФС, відповідно до компетенції, для надання правової оцінки цим обставинам.
37. Натомість робоча група розцінила дії позивача, як порушення Типової інструкції з діловодства.
38. Вважаю висновки робочої групи помилковими та безпідставними та такими, що не стосувалися мети та тематики перевірки.
39. В акті тематичної перевірки міститься викривлена інформація на сторінці 16, про те, що позивач в доповідній записці від 27.03.2019 № 385/04-50-10 доповіла про підготовку двох доповідних записок за одним реєстраційним номером № 132/04-50-10 від 02.02.2018.
40. Зазначена інформація є недостовірною.
41. Під час проведення тематичної перевірки позивач звертала особливу увагу члена робочої групи ОСОБА_4 на викривленні інформації при підготовці ним відповіді на запит прокуратури щодо підготовки позивачем двох доповідних записок.
42. В доповідній записці від 27.03.2019 № 385/04-50-10 позивачем зазначено обставини підготовки доповідної записки за реєстраційним номером № 132/04-50-10 від 02.02.2018, а саме: «Начальник юридичного відділу ОСОБА_2 враховуючи стислий термін, а саме протягом 1 робочого дня, наданий на розгляд судових рішень у справі № 804/5227/17 підготовлено доповідну записку від 02.02.2018 № 132/04-50-10, яку надала для попереднього опрацювання до управління адміністрування митних платежів (УАМП) на предмет уточнення всіх обставин, про які не зазначено в доповідній записці УАМП від 01.02.2018 № 13/04-50-10-3-02».
44. Зазначена інформація повністю спростовує хибне твердження про підготовку позивачем двох доповідних записок за одним номером та направлена на підрив авторитету та іміджу позивача.
45. В акті тематичної перевірки міститься невірний висновок, викладений на сторінці 18, про те, що начальником юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС порушено вимоги Порядку організації роботи органів ДФС під час підготовки та супроводження справ у судах і ведення претензійно-позовної роботи, затвердженого наказом ДФС № 778.
46. Посадові особи УВБ територіальних органів ДФС у Дніпропетровській області ГУ ДФС у Дніпропетровській області володіли повною інформацією про наявність ухвали від 07.02.2018 про роз`яснення судового рішення одразу після отримання її митницею, але офіційно не порушували питання перед керівником митниці про необхідність оскарження саме під час дії терміну, передбаченого на оскарження.
47. Питання про оскарження Дніпропетровською митницею ДФС ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2018 порушене в листі ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 22.02.2018 № 2311/7/04-36-22-02-01 отримано митницею 23.02.2018 (вхід № 126/7/3-15), після набрання чинності ухвалою суду.
48. Митниця листом від 27.02.2018 № 181/7/04-50-10 повідомила про не здійснення оскарження зазначеної ухвали суду з відповідною аргументацією.
49. Для здійснення юридичним підрозділом апеляційного оскарження відповідного рішення суду, необхідне надання структурними підрозділами обґрунтованих пропозицій, за результатами опрацювання цього рішення, аргументів та доказів, що свідчать про помилковість або його незаконність.
50. Дніпропетровською митницею ДФС отримано лист УВБ ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 08.06.2018 № 6591/7/04-36-22-02-01 з проханням розглянути питання про звернення до суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2018 по справі № 804/5227/17 та в подальшому оскаржити в апеляційному порядку зазначену ухвалу; встановлення правомірності дій посадових осіб юридичного відділу під час звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з заявою від 06.02.2018 та порушенням ними вимог пункту 2.5.2 Порядку № 778.
51. Митниця листом від 02.07.2018 № 559/7/04-50-10 повідомила, що за результатами проведеної перевірки дій посадових осіб юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС під час звернення до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із заявою не встановлено порушення вимог пункту 2.5.2 Порядку № 778.
52. В акті тематичної перевірки зазначена лише інформація про дату подання митницею апеляційної скарги на ухвалу суду від 07.02.2018 у справі № 804/5227/17 з пропущенням строку, без надання об`єктивної, повної інформації та правової оцінки цим обставинам.
53. Пропущення строків сталося за обставин, що не залежали від митниці, оскільки митниця змушена була подати апеляційну скаргу на ухвалу суду від 07.02.2018 у справі № 804/5227/17 за наявності значного тиску з боку Управління внутрішньої безпеки територіальних органів ДФС у Дніпропетровській області ГУ ДФС у Дніпропетровській області про що свідчать листи УВБ від 08.06.2018 № 6591/7/04-36-22-02-01 та від 31.07.2018 № 8674/7/04-36-22-02-01 «Вдруге! Про оскарження судового рішення», які знаходяться в матеріалах тематичної перевірки.
54. В апеляційній скарзі зазначено саме ті причини пропущення строку, які дійсно мали місце, та пов`язані з примушенням митниці подати апеляцію, згідно письмових вимог УВБ. Суд апеляційної інстанції визнав ці причини не поважними.
55. В листі ДФС від 28.02.2019 № 6679/7/99-99-22-10-17 «Про призначення тематичної перевірки» міститься безпідставні та надумані твердження про начебто ненадання доказів службовими особами митниці для поновлення строку апеляційного оскарження. Про які саме докази малось на увазі не зазначено, і до проекту апеляційної скарги митниці зауважень не надходило від УВБ.
56. Ці обставини, що мали суттєве значення, робочою групою під час проведення тематичної перевірки не перевірені, тому висновки не відповідають дійсності.
57. Позивач вважає, що дії посадових осіб Головного управління внутрішньої безпеки ДФС при направленні до Дніпропетровської митниці ДФС листа від 28.02.2019 № 6679/7/99-99-22-10-17 «Про проведення тематичної перевірки» вчинені без належної перевірки всіх обставин, які б свідчили про вчинення позивачем протиправного діяння, що може завдати шкоду інтересам органів ДФС.
58. Підпунктом 2.6.5 Розділу 2 Регламенту митниці передбачено, що керівник структурного підрозділу, який порушує питання щодо відкриття дисциплінарного провадження стосовно державних службовців, посади яких належать до номенклатури Митниці, подає за своїм підписом на ім`я начальника Митниці клопотання (подання, доповідну записку тощо).
59. Клопотання має містити стислу інформацію стосовно вчиненого державним службовцем порушення, дату його скоєння, виявлені негативні наслідки (якщо такі мали місце).
60. Згідно підпунктів 5.14; 5.15 Розділу 5 Порядку, пропозиції про притягнення за результатами перевірки до дисциплінарної відповідальності посадових (службових) осіб повинні бути: чітко сформульовані; містити конкретні факти порушень з посиланням на норми законів, інших нормативно-правових актів, розпорядчих та інших документів ДФС; з урахуванням встановлених законодавством строків притягнення до дисциплінарної відповідальності.
61. Відповідно до частини першої статті 74 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця.
62. Згідно частини першій статті 65 Закону України «Про державну службу» підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
63. Об`єктивну сторону дисциплінарного проступку складають протиправна поведінка суб`єкта, негативні (шкідливі) наслідки, причинний зв`язок між ними та поведінкою особи, яка притягується до дисциплінарної відповідальності.
64. Застосування дисциплінарного стягнення до керівника виключно на підставі персональної відповідальності за діяльність очолюваного підрозділу не ґрунтуються на нормах законодавства.
65. Суб`єктивну сторону дисциплінарного проступку визначає ставлення особи до порушення. Необхідною умовою для накладення дисциплінарного стягнення є вина працівника, наявність якої має бути обов`язково доведена.
66. Об`єктом дисциплінарного проступку є положення нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів, трудові (посадові, службові) обов`язки, що були порушені внаслідок протиправних рішення, дії, бездіяльності особи.
67. Важливим є саме встановлення конкретного порушення, відсутність якого не дозволяє притягнути особу до дисциплінарної відповідальності.
68. Інформація, викладена в доповідній записці від 18.04.2019 № 85/04-50-18-2-22 не відповідає вимогам «Порядку організації та проведення внутрішніх перевірок в органах ДФС, на підвідомчих підприємствах, в установах, організаціях, оформлення і реалізація їх результатів», затвердженому наказом ДФС від 07.07.2015 № 470 та Регламенту Дніпропетровської митниці ДФС, затвердженому наказом митниці від 05.01.2015 № 1.
69. Таким чином, відсутні правові підстави для прийняття рішення про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
70. Відповідач проти позову заперечив повністю, зазначив, що відповідно до пункту 5.1.2 «Положення про юридичний відділ Дніпропетровської митниці ДФС», затвердженого наказом Дніпропетровської митниці ДФС від 10.11.2016 № 292, зі змінами внесеними наказом від 06.03.2017 № 45, начальник юридичного відділу ОСОБА_2 несе персональну відповідальність за невиконання або неналежне виконання покладених на юридичний відділ завдань, серед яких здійснення представництва інтересів Державної фіскальної служби, Дніпропетровської митниці ДФС у судових органах, установах під час розгляду правових питань і спорів, за підготовку та надання у визначені законодавством строки до судових та інших органів відповідних процесуальних документів.
71. Перевіркою встановлено, що начальник юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_2 особисто здійснювала супроводження усіх матеріалів (підготовку доповідних записок, заяв, апеляційних скарг та інше) у справі № 804/5227/17.
72. ОСОБА_2 , як уповноважена особа Дніпропетровської митниці ДФС, звернулася до суду із заявою про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.08.2017 та цього ж дня, подала клопотання про прискорення розгляду заяви Дніпропетровської митниці ДФС від 06.02.2018 № 327/10/04-50-10, в якому просила розглянути заяву негайно.
73. Ухвалою суду було задоволено клопотання та призначено до розгляду заяву Дніпропетровської митниці ДФС в судовому засіданні на 16 годину 00 хвилин 07.02.2018, про що судом було повідомлено відповідні сторони у справі, а саме: ТОВ «Хімпродторг ЛТД», Миколаївську митницю ДФС та Дніпропетровську митницю ДФС (лист-відповідь Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 № 2987/03/19 додається).
74. За відсутності представників сторін, Дніпропетровським окружним адміністративним судом розглянуто заяву Дніпропетровської митниці ДФС про роз`яснення постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.08.2017 у справі № 804/5227/17 за позовною заявою ТОВ «Хімпродторг ЛТД» до Миколаївської митниці ДФС про скасування рішення у порядку письмового провадження, за результатами розгляду якої прийнята ухвала від 07.02.2018.
75. В матеріалах адміністративної справи № 804/5227/17 будь-які відомості щодо поважності причин неприбуття у судове засідання представників сторін відсутні.
76. Згідно рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.02.2018 у справі № 804/5227/17 ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтями 294, 295 КАС України, протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.
77. Відповідно до інформації Єдиного державного реєстру судових рішень зазначене рішення набрало законної сили 20.02.2018 і до 08.03.2018 Дніпропетровська митниця ДФС мала можливість подати апеляційну скаргу до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду. Апеляційна скарга в зазначений термін до Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду не надавалась.
78. Апеляційна скарга з проханням поновити митниці строк апеляційного оскарження ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі № 804/5227/17 та відкрити апеляційне провадження, була подана лише 28.08.2018.
79. Таким чином, було порушено вимоги «Порядку організації роботи органів ДФС під час підготовки та супроводження справ у судах і ведення претензійно-позовної роботи», затвердженого наказом ДФС України від 12.10.2015 № 778.
80. Дніпропетровська митниця ДФС мала можливість подати оскарження до Верховного Суду України. Оскарження в зазначений термін до Верховного Суду України не надавалося.
81. Таким чином, вдруге було порушено вимоги Порядку № 778.
82. В ході підготовки особистих пояснень, начальник юридичного відділу Дніпропетровською митниці ДФС ОСОБА_2, 25.03.2019 направила лист-запит № 369/04-50-10 до Миколаївської митниці ДФС «Про надання інформації у справі № 804/5227/17».
83. Лист-запит підготовлено та роздруковано на бланку невстановленої форми і підписано особисто ОСОБА_2 Завірена копія листа-запита від 25.03.2019 №369/04-50-10 була подана в додатку до особистих пояснень начальника юридичного відділу Дніпропетровською митниці ДФС ОСОБА_2
84. Лист-запит начальника юридичного відділу Дніпропетровською митниці ДФС від 25.03.2019 № 369/04-50-10 реєстрацію за допомогою інформаційної системи АІС «Управління документами» не проходив та до Миколаївської митниці ДФС відділом організації роботи Дніпропетровською митниці ДФС не направлявся.
85. В додаток до особистих пояснень начальника юридичного відділу Дніпропетровською митниці ДФС ОСОБА_2 надано завірену копію листа-відповіді Миколаївської митниці ДФС від 26.03.2019 № 41/14-70-10-25, який підписано завідувачем юридичного сектору Миколаївської митниці ДФС.
86. Лист-відповідь завідувача юридичного сектору Миколаївської митниці ДФС від 26.03.2019 № 41/14-70-10-25, згідно бази даних інформаційної системи АІС «Управління документами» до Дніпропетровської митниці ДФС не надходив.
87. За результатами перевірки робочою групою встановлено неналежне виконання начальником юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_2 посадових обов`язків, визначених підпунктами 2.1.3, 2.2.1.2, 2.2.2, 2.2.6.8, 2.2.6.12, 2.2.7.4.4, 2.2.8.4, 3.3.1, 3.3.24.2 Положення.
88. Враховуючи, що відповідно до пункту 5.1.2. Положення, за неналежне виконання посадових обов`язків ОСОБА_2 несе персональну відповідальність, а відповідно до пункту 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень є дисциплінарним проступком, робочою групою матеріали тематичної перевірки було направлено на розгляд Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ з метою визначення ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
89. ОСОБА_2 з 1994 року працює на посаді головного юрисконсульта Дніпропетровської митниці, з 2000 року на посаді начальника юридичного відділу Дніпропетровської митниці, з 11.11.2014 на посаді начальника юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС (а.с.206).
90. 06.02.2018 за вих. № 327/10/04-50-10 в.о. начальник Дніпропетровської митниці ДВС Сличко С.В. підписав заяву про роз`яснення рішення суду у справі № 804/5227/17 за позовом ТОВ «Хімпродторг ЛТД» до Миколаївської митниці ДФС, заява подана до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 07.02.2018 (а.с.154-158).
91. Ухвалою суду від 07.02.2018 у справі № 804/5227/17 роз`яснено судове рішення у справі, ухвала суду надійшла до Дніпропетровської митниці ДФС 08.07.2018 за вхід. № 623/10/3-15 (а.с.225), в.о. начальника Дніпропетровської митниці С.В. Сличко проставлено резолюцію вхідного документу «нач. Ю .В. - для опрацювання», «нач. УАМП, нач. м/п «Дніпродзержинськ» - до використання в роботі» (а.с.226-229).
92. 28.02.2019 за № 6679/99-99-22-10-17 Головне управління внутрішньої безпеки ДФС України звернулось до Дніпропетровської митниці ДВС з листом «Про призначення тематичної перевірки», яким повідомлено, що Дніпропетровська митниця ДФС не була стороною адміністративного процесу у справі № 804/5227/17, проте Дніпропетровською митницею ДФС подано заяву про роз`яснення рішення суду у цій справі (а.с.114-116).
93. 06.03.2019 Дніпропетровською митницею ДФС прийнято наказ № 67 «Про проведення тематичної перевірки», яким вирішено провести тематичну перевірки щдо факту невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень посадовими особами Дніпропетровської митниці ДФС в термін з 11.03.2019 по 25.03.2019, для чого створено робочу групу. Наказами від 25.03.2019 № 95 та від 08.04.2019 № 107 змінено строки проведення тематичної перевірки до 08.04.2019 та до 15.04.2019 відповідно (а.с.207-209)
94. З 11.03.2019 по 15.04.2019 робочою групою на виконання доручення в.о. начальника митниці Безсмертного І . І., з урахуванням інформації викладеної в листі Головного управління внутрішньої безпеки ДФС від 19.02.2019 № 5408/99-99-22-10-17, на підставі наказів Дніпропетровської митниці ДФС від 06.03.2019 № 67 «Про проведення тематичної перевірки», від 25.03.2019 № 95 «Про внесення змін до наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 06.03.2019 № 67» та від 08.04.2019 № 107 «Про внесення змін до наказу Дніпропетровської митниці ДФС від 25.03.2019 № 95» проведена тематична перевірка щодо факту невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень посадовими особами Дніпропетровської митниці ДФС, з урахуванням інформації, викладеної в листі Головного управління внутрішньої безпеки ДФС від 28.02.2019 № 6679/7/99-99-22-10-17.
95. 13.03.2019, в ході тематичної перевірки, ОСОБА_2 надала письмові пояснення з підтверджуючими документами (а.с.76-93).
96. 03.04.2019 ОСОБА_2 надала письмові пояснення з підтверджуючими документами стосовно судової справи № 804/5227/17, зазначивши, що відповідачем у справі є Миколаївська митниці ДФС, яка згідно підпункту 2.5.1.2 пункту 2.5 розділу 2 Порядку № 778 супроводжує таку справу (а.с.109-113).
97. 15.04.2019 за результатами тематичної перевірки складений акт, згідно якого робочою групою встановлено неналежне виконання начальником юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_2 посадових обов`язків, визначених підпунктами 2.1.3, 2.2.1.2, 2.2.2, 22.6.2, 2.2.6.8, 2.2.6.12, 2.2.7.4.4, 2.2.8.4, 3.3.1, 3.3.24.2 Положення. Згідно пункту 5.1.2 Положення за неналежне виконання посадових обов`язків вона несе персональну відповідальність (а.с.34-55).
98. Пунктом 9 акту тематичної перевірки від 15.04.2019 викладені пропозиції: враховуючи, що за неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, до начальника юридичного відділу ОСОБА_2, може бути застосована догана згідно пунктом 5 частини 2 статті 65 Закону України «Про державну службу», вважаємо за доцільне направити матеріали тематичної перевірки на розгляд Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ з метою визначення ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку.
99. 18.04.2019 позивачем подані зауваження до акту тематичної перевірки від 15.04.2019 (а.с.123-129).
100. Доповідною запискою керівника робочої групи з проведення тематичної перевірки від 18.04.2019 № 85/04-50-18-2-22, в.о. начальника Дніпропетровської митниці ДФС 22.04.2019 вх. № 1419/1-10 внесено пропозиції щодо направлення матеріалів тематичної перевірки на розгляд Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ з метою визначення ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку (а.с.56-60).
101. Дніпропетровською митницею ДФС 15.05.2019 прийнято оскаржуваний наказ № 260-о «Про ініціювання дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_3 », яким керуючись статтями 68, 69, 73, 74 Закону України «Про державну службу», на підставі інформації, викладеної у доповідній записці керівника робочої групи, першого заступника начальника Дніпропетровської митниці ДФС ОСОБА_9 від 22.04.2019 № 1419/1-10, що свідчить про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях начальника юридичного відділу ОСОБА_3 , для визначення наявності чи відсутності дисциплінарного проступку, ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку, наказано Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ Дніпропетровської митниці ДФС здійснити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_2 начальника юридичного відділу Дніпропетровської митниці ДФС (а.с.33).
102. 16.05.2019 ОСОБА_2 ознайомилась з наказом 15.05.2019 № 260-о, зазначивши свою незгоду з таким наказом.
103. «Порядок організації роботи органів ДФС під час підготовки та супроводження справ у судах і ведення претензійно-позовної роботи» затверджений наказом ДФС України від 12.10.2015 № 778 (а.с.94-108).
V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
104. Законом, який регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом на державну службу, її проходженням та припиненням, визначає правовий статус державного службовця, поширюється на державних службовців міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, є Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII).
105. Посади державної служби в державних органах поділяються на категорії залежно від порядку призначення, характеру та обсягу повноважень і необхідних для їх виконання кваліфікації та професійної компетентності державних службовців.
106. Встановлюються такі категорії посад державної служби, як, зокрема, категорія «Б» - посади: керівників структурних підрозділів міністерств, інших центральних органів виконавчої влади та інших державних органів, їх заступників, керівників територіальних органів цих державних органів та їх структурних підрозділів, їх заступників (стаття 6 Закону № 889-VIII).
107. Державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки (стаття 9 Закону № 889-VIII).
108. Засади дисциплінарної відповідальності державного службовця визначені Главою 2 Закону № 889-VIII.
109. За невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом. Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом (стаття 64 Закону № 889-VIII).
110. Підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення (частина перша статті 65 Закону № 889-VIII).
111. Дисциплінарними проступками є: 1) порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу (частина друга статті 65 Закону № 889-VIII).
112. Державний службовець не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності, якщо минуло шість місяців з дня, коли керівник державної служби дізнався або мав дізнатися про вчинення дисциплінарного проступку, не враховуючи час тимчасової непрацездатності державного службовця чи перебування його у відпустці, або якщо минув один рік після його вчинення або постановлення відповідної окремої ухвали суду (частина третя статті 65 Закону № 889-VIII).
113. Види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування визначені статтею 66 Закону № 889-VIII, до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
114. Дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 2-4 частини першої статті 66 Закону № 889-VIII, накладаються виключно за пропозицією Комісії, поданням дисциплінарної комісії.
115. За кожний дисциплінарний проступок до державного службовця може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення.
116. Відповідно до статті 67 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
117. Обставинами, що пом`якшують відповідальність державного службовця, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка та відсутність дисциплінарних стягнень; 3) високі показники виконання службових завдань, наявність заохочень та урядових відзнак, урядових і державних нагород; 4) вжиття заходів щодо попередження, відвернення або усунення настання тяжких наслідків, які настали або можуть настати в результаті вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування заподіяної шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
118. Під час застосування дисциплінарного стягнення можуть враховуватися також інші, не зазначені у частині другій статті 67 Закону № 889-VIII, обставини, що пом`якшують відповідальність державного службовця.
119. Дисциплінарні провадження ініціюються суб`єктом призначення. Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються): на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (стаття 68 Закону № 889-VIII).
120. Для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) (стаття 69 Закону № 889-VIII).
121. Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі.
122. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (частина десята статті 69 Закону № 889-VIII).
123. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (частина одинадцята статті 69 Закону № 889-VIII).
124. З метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку може проводитися службове розслідування. У разі невиконання або неналежного виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень, що призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді, службове розслідування проводиться обов`язково (частина перша статті 71 Закону № 889-VIII).
125. Службове розслідування стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії «Б», проводиться дисциплінарною комісією у державному органі.
126. За результатами службового розслідування складається висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності. Висновок, складений за результатами проведеного службового розслідування центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, передається Комісії (частина перша статті 71 Закону № 889-VIII).
127. З метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа (частина перша статті 73 Закону № 889-VIII).
128. Дисциплінарна справа повинна містити: 1) дату і місце її формування; 2) підстави для відкриття дисциплінарного провадження; 3) характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; 4) відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; 5) інформаційну довідку з викладенням обставин щодо вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; 6) пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 7) пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 8) пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; 9) належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 10) відомості про причини і умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, на підставі яких з державного службовця знімають звинувачення; 11) висновок за результатами службового розслідування (у разі його проведення); 12) висновок про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; 13) опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі (частина друга статті 73 Закону № 889-VIII).
129. Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (частина третя статті 73 Закону № 889-VIII).
130. Відповідно до частини першої статті 74 Закону № 889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
131. Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення (частина друга статті 74 Закону № 889-VIII).
132. Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення (частина п`ята статті 73 Закону № 889-VIII).
133. Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку (частина шоста статті 73 Закону № 889-VIII).
134. Відповідно до статті 77 Закону № 889-VIII рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
135. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
136. Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням) (частина третя статті 77 Закону № 889-VIII).
137. Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
138. Відповідно до статті 78 Закону № 889-VIII рішення про накладення дисциплінарного стягнення може бути оскаржено державними службовцями категорії «Б» до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби, або до суду. Скарга подається протягом 10 календарних днів після одержання державним службовцем копії наказу (розпорядження) про накладення дисциплінарного стягнення.
VІ. ОЦІНКА СУДУ
139. Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
140. Завданням адміністративного судочинства відповідно до частини першої статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
141. Згідно частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому КАС України, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист, зокрема, шляхом визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.
142. Конституційний Суд України, вирішуючи питання порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в рішенні від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
143. Надаючи оцінку порушенню прав позивача оскаржуваним наказом, суд виходить з того, що за змістом рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». В рішенні Конституційного Суду України зазначено, що «поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
144. Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване інших законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим.
145. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
146. Звертаючись до суду з позовом про скасування акту суб`єкта владних повноважень, позивач має обґрунтувати, яким чином даний акт порушує його права та охоронювані законом інтереси. Захисту у порядку адміністративного судочинства підлягають порушені права особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізовує владні управлінські функції стосовно заявника.
147. Як вбачається зі змісту спірних правовідносин, предметом судового розгляду є питання правомірності наказу відповідача про ініціювання дисциплінарного провадження відносно позивача.
148. Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен установити, що в зв`язку з прийняттям рішенням чи вчиненням дій (допущення бездіяльності) суб`єктом владних повноважень порушуються права, свободи чи охоронювані законом інтереси позивача.
149. Вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення). Тобто, порушення або оспорювання прав та інтересів особи, яка звертається до суду за їх захистом, є обов`язковими.
150. Таким чином, підставами для визнання протиправними актів суб`єкта владних повноважень є невідповідність їх вимогам чинного законодавства. При цьому, обов`язковою умовою для визнання таких рішень протиправними є також наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі.
151. Разом з тим, винесення наказу про ініціювання дисциплінарного провадження - це відповідні процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, якими розпочинається дисциплінарне провадження та встановлюються строки його проведення, а тому їх правомірність має бути предметом оцінки суду при розгляді справи про визнання протиправним та скасування рішення суб`єкта владних повноважень, прийнятого за результатами такого дисциплінарного провадження, у разі, якщо таке рішення буде прийнято.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
152. За загальним правилом, кожна особа, права та свободи якої було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
153. При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушених прав та бути адекватним наявним обставинам.
154. Розгляд питання правомірності винесення наказу ініціювання дисциплінарного провадження в окремому позовному провадженні без аналізу матеріалів такого дисциплінарного провадження та рішення суб`єкта владних повноважень, винесеного за його результатами, у сукупності з іншими доказами не дозволить ефективно захистити та відновити порушене право позивача, а тому не відповідає завданням адміністративного судочинства.
155. Таким чином, метою дисциплінарного провадження є встановлення наявності або відсутності факту вчиненого дисциплінарного проступку, доводи сторін у цій справі зводяться до заперечення позивачем та доведення відповідачем такого факту, однак їх оцінка судом є передчасною.
156. Дисциплінарна комісія має дослідити та оцінити обставини, які викладені позивачем та обставини, які викладені в акті тематичної перевірки, у тому числі, дослідити яка посадова особа підписала заяву про роз`яснення судового рішення, чи є Дніпропетровська митниця ДФС учасником справи № 804/5227/17, а саме стороною або третьою особою, чи надходили до Дніпропетровській митниці ДФС судові повістки про виклик до суду у засідання 07.02.2018 та чи був достатнім час для прибуття представника митниці до суду з моменту отримання митницею такої повістки.
157. З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність порушеного права позивача оскаржуваним наказом про ініціювання дисциплінарного провадження, передчасність заявлення позову, оскільки за результатами дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія має право зробити висновок про наявність або відсутність дисциплінарного проступку.
158. Результатом розгляду дисциплінарної справи є подання дисциплінарної комісії, яке має рекомендаційний характер для суб`єкта призначення, а суб`єкт призначення приймає рішення на підставі подання дисциплінарної комісії або надає вмотивовану відмову.
159. Відповідно до статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
160. Частиною п`ятою вказаної норми встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
161. Застосування судом норм права у цій справі відповідає правовому висновку Верховного Суду, наведеному у постанові від 15.03.2019 у справі № 815/622/17.
162. Керуючись статтями 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
2. Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.
3. Повне рішення складено 22.07.2019.
Суддя І.О. Верба