Справа № 804/4362/18
Суддя: Гімон М.М.
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 липня 2019 року

Київ

справа №804/4362/18

адміністративне провадження №К/9901/19860/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Гімона М.М., перевіривши касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019 у справі №808/4362/18 за позовом ОСОБА_1 до Дніпровської міської ради, Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2018, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019, позов ОСОБА_1 задоволено. Визнано протиправною бездіяльність Дніпровської міської ради щодо неприпинення права користування земельною ділянкою, у зв`язку із закінченням строку Договору оренди землі від 10.09.2009 року, укладеного між ОСОБА_1 та Дніпропетровською міською радою про користування земельною ділянкою, за адресою АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 . Визнано протиправними та скасовано податкові повідомлення рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 20.02.2018 року №-0464 та № -0464/1, якими нараховані суми податкового зобов`язання з орендної плати за землю за 2016 рік у сумі 181025,51 грн.; за 2017 рік у сумі 153509,81 грн.; за 2018 рік у сумі 153509,81 грн.

15.07.2019 до Верховного Суду надійшли матеріали касаційної скарги Дніпровської міської ради направлені до суду поштою 11.07.2019.

Під час перевірки зазначених матеріалів встановлено, що касаційна скарга подана з пропуском строків, встановлених статтею 329 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та не відповідає вимогам статті 330 КАС України, а тому підлягає залишенню без руху, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 329 КАС України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

З поданих матеріалів касаційної скарги вбачається, що оскаржуване рішення апеляційного суду ухвалене 30.05.2019, повний текст виготовлено 31.05.2019, відповідно останнім днем для оскарження цього рішення було 01.07.2019.

Проте, касаційну скаргу направлено до касаційного суду лише 11.07.2019, тобто з пропуском строку встановленого для цього. Скаржником заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень, яке обґрунтовано тим, що копію постанови було отримано 11.06.2019 року.

Разом з тим, жодних доказів на підтвердження наведених скаржником обставин пропуску строку, зокрема, конверту, в якому було направлено копію рішення апеляційного суду, скаржником до касаційної скарги не додано.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України, касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З огляду на наведене, подана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з метою надання скаржнику часу для подання відповідної заяви про поновлення порушеного строку з наданням доказів про фактичну дату отримання копії оскаржуваного рішення.

Крім того, відповідно до пунктів 4 і 5 частини другої статті 330 КАС України в касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, що подає касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права; вимоги особи, що подає касаційну скаргу, до суду касаційної інстанції.

Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального чи процесуального права.

Відтак касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.

Водночас зі змісту касаційної скарги вбачається, що Дніпровська міська рада просить скасувати судові рішення у повному обсязі, проте обґрунтування вимог зводиться до незгоди із судовими рішеннями в частині задоволених вимог до Дніпровської міської ради (визнання протиправною бездіяльності). Натомість, обґрунтування вимог про скасування судових рішень в частині задоволених позовних вимог до ДФС (скасування податкових повідомлень-рішень) касаційна скарга не містить.

Таким чином скаржнику слід уточнити вимоги касаційної скарги та в межах їх обсягу зазначити, у чому полягає неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Крім того, в порушення вимог частини четвертої статті 330 КАС України скаржником до касаційної скарги не додано документу про сплату судового збору.

Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 року № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI), за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, розмір судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Як вбачається з матеріалів касаційної скарги, позов у цій справі заявлено фізичною особою у 2018 році, в якому об`єднано вимоги майнового і немайнового характеру.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 цього Закону (у редакції, чинній на час подання позову) передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України від 7 грудня 2017 року № 2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» станом на 1 січня 2018 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складав 1762 грн.

Загальний розмір майнових вимог у цій справі становить 488 045, 13 грн, відповідно, сплаті при поданні позовної заяви підлягав судовий збір у розмірі 4 880, 45 грн за вимоги майнового характеру (488 045, 13 грн * 1% < 5 РПМПО) і 704, 80 грн за вимогу немайнового характеру (1762 грн * 0,4).

Згідно частини четвертої статті 6 Закону № 3674-VI, якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).

В залежності від уточнення вимог касаційної скарги, має бути сплачений судовий збір за подання касаційної скарги про перегляд судового рішення:

в частині позовних вимог немайнового характеру 1 409, 60 грн (704, 80 грн * 200%);

в частині позовних вимог майнового характеру 9 760, 90 грн. (4 880,45 грн * 200%)

Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду сплачується шляхом внесення або перерахування коштів на розрахунковий рахунок 6007, отримувач коштів: УК у Печерському районі/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, код банку отримувача (МФО): 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207, призначення платежу: « 101; судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), номер справи (чи номер касаційного провадження), Касаційний адміністративний суд».

Відповідно до частини другої статті 332 КАС України, до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно положень частини першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

На підставі вищенаведеного та керуючись положеннями статей 169, 330, 332 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.12.2018 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019 у справі №808/4362/18 залишити без руху.

Надати скаржнику десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме:

- подати відповідну заяву про поновлення порушеного строку із зазначенням поважних причин його пропуску з наданням доказів про фактичну дату отримання копії оскаржуваного рішення,

- уточнити вимоги касаційної скарги та в межах їх обсягу зазначити, у чому полягає неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права,

- надати платіжний документ про оплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі встановленому Законом № 3674-VI.

Роз`яснити, що у разі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі.

У разі невиконання вимог ухвали в іншій частині в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

...........................

М.М. Гімон,

Суддя Верховного Суду