Справа № 707/662/19
Суддя: Тептюк Є. П.
Дата ухвалення: 2019-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

12 липня 2019 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

Головуючого судді - Тептюка Є.П.,

секретар судового засідання Федорова Л.С.

з участю:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача Литвиненко І.М.

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом ОСОБА_3 до начальника Управління архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради - Євмини Бориса Григоровича про скасування постанови №39 щодо накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Черкаського районного суду Черкаської області перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_3 до начальника Управління архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича.

Позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євміни Бориса Григоровича про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.09.2018 №39.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона як директор ТОВ «Східне партнерство» 17.09.2018 року була притягнута до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення передбаченого ст. 96 ч. 5 КУпАП. Підставою винесення оскаржуваної постанови відповідач заначив, що ТОВ «Східне партнерство» виступаючи замовником і підрядником з будівництва офісної будівлі та вбудованих магазинів по АДРЕСА_1 , допустив виконання будівельних робіт на підставі повідомлення про початок їх виконання, з наведеними у вказаному повідомленні недостовірними даними, зокрема, на земельній ділянці без внесення зміни її цільового призначення, як це було визначено містобудівними умовами та обмеженнями.

Позивач, вважає, що факти і обставини на які посилається відповідач не відповідають дійсності, оскільки повідомлення про початок їх виконання містить всі достовірні дані, а цільове призначення (землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення) і функціональне використання (під нежитлові будівлі) земельної ділянки, на якій здійснюється будівництво, передбачає можливість розміщення на ній нежитлових будівель.

Також, позивач зазначає, що ТОВ «Східне партнерство» зверталося до Управління земельних ресурсів та землеустрою Черкаської міської ради і на підставі його звернення було підготовлено проект рішення «Про зміну цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_1 , яка перебуває в оренді ТОВ «Східне партнерство» і зазначений проект рішення погоджено структурними підрозділами Черкаської міської ради та включено до порядку денного Черкаської міської ради від 27.09.2018, однак станом на час розгляду справи рішення по даному питанню не прийнято, що не залежить від волевиявлення позивача та не має юридичного наслідку для несення відповідальності за вказану бездіяльність.

Крім того, позивач зазначила, що матеріали про вчинення нею адміністративного правопорушення було розглянуто за її відсутності. Про час та місце вона не повідомлялася.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив позов задовольнити з підстав, зазначених вище.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнала, просила у його задоволенні відмовити повністю, надала до суду письмовий відзив на позов, в якому зазначила, що позивач, як директор ТОВ «Східне партнерство», допустила порушення, оскільки підприємство, директором, якого вона є, виступаючи замовником і підрядником з будівництва будівлі та вбудованих магазинів по АДРЕСА_1 , допустило виконання будівельних робіт на підставі повідомлення про початок їх виконання, з наведеними у вказаному повідомленні недостовірними даними та з порушенням цільового призначення земельної ділянки, оскільки товариством з обмеженою відповідальністю «Східне партнерство» не виконано вимоги змісту містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки щодо внесення змін у правоустановчі документи в порядку, передбаченому чинним законодавством, щодо цільового призначення земельної ділянки.

Заслухавши пояснення та доводи представників сторін, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом із матеріалів справи встановлено, що позивач є директором ТОВ «Східне партнерство», яке є орендарем земельної ділянки площею 4476 кв. м,що знаходиться за адресою по АДРЕСА_1 , на підставі договору оренди землі від 03.03.2012 №б/н, укладеного між Черкаською міською радою та товариством з обмеженою відповідальністю «Східне партнерство» на 49 років.

Департаментом архітектури та містобудування Черкаської міської ради винесено наказ від 27.02.2017 №120 «Про надання ТОВ «Східне партнерство» містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 ».

Відповідно до п. 7 містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (додаток до наказу Департаменту архітектури та містобудування від 27.02.2017 №120), цільове призначення земельної ділянки - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Внести зміни в правоустановчі документи в порядку, передбаченому чинним законодавством, щодо цільового призначення земельної ділянки.

У подальшому, наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 28.11.2017 №208 «Про внесення змін до наказу Департаменту архітектури та містобудування від 27.02.2017 №120 «Про надання ТОВ «Східне партнерство» містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1», по тексту наказу від 27.02.2017 №120 назву об`єкта «будівництво торговельного комплексу» змінити на «будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів».

Крім того, п. 1.2 наказу Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 28.11.2017 №208 визначено, що текст містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 викладено у новій редакції. З урахуванням вищевказаних містобудівних умов і обмежень ФОП ОСОБА_4 розроблено робочий проект на будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів в АДРЕСА_1 .

Згідно вищевказаних документів, замовником ТОВ «Східне партнерство» 06.12.2017 року було подано до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), яке зареєстровано за №ЧК 30 від 08.12.2017 року.

На підставі наказу від 28.08.2018року №132 та направлення від 28.08.2018 року №118 для проведення позапланового заходу головним спеціалістом відповідача здійснено вихід на об`єкт перевірки додержання вимог містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт на об`єкті «Будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів по АДРЕСА_1 » щодо дотримання суб`єктом містобудування ТОВ «Східне партнерство» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Вказаною перевіркою відповідачем встановлено, що згідно містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 , цільове призначення земельної ділянки - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики , оборони та іншого призначення. Також міститься вимога щодо внесення змін в правоустановчі документи в порядку, передбаченому чинним законодавством, щодо цільового призначення земельної ділянки.

Таким чином, відповідач дійшов до висновку, що ТОВ «Східне партнерство» не має право виконувати будівельні роботи для будівництва офісної будівлі та вбудованих магазинів на вищевказаній земельній ділянці, без зміни цільового призначенн. Отже будівництво, яке веде ТОВ «Східне партнерство», здійснюється на земельній ділянці без зміни її цільового призначення, тому вказане будівництво є самочинним, у зв`язку з чим відповідачем винесено оскаржувану постанову, якою позивача визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, я і накладено штраф у сумі 8500 грн.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Згідно ч. ч. 1, 3, 4, 5 ст. 34, ч. ч. 1, 4, 6, 10 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після: направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, веде єдиний реєстр отриманих повідомлень про початок виконання підготовчих будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про початок виконання підготовчих і будівельних робіт, виданих дозволів на виконання будівельних робіт, зареєстрованих декларацій про готовність об`єкта до експлуатації та виданих сертифікатів, повернених декларацій та відмов у видачі таких дозволів і сертифікатів, який формується на підставі інформації, поданої органами державного архітектурно-будівельного контролю. Реконструкцію, реставрацію або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкцію або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а так само нове будівництво відповідно до містобудівної документації об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури на замовлення органів державної влади та органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності, може бути проведено за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Посилання відповідача на ніби то невиконання ТОВ «Східне партнерство» вимог змісту містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (додаток до наказу від 27.02.2017 №120) щодо внесення змін у правоустановчі документи в порядку, передбаченому чинним законодавством, щодо цільового призначення земельної ділянки - не приймається судом до уваги, оскільки Управлінням земельних ресурсів та землеустрою Черкаської міської ради підготовлено проект рішення «Про зміну цільового призначення земельної ділянки по АДРЕСА_1 , яка перебуває в оренді ТОВ «Східне партнерство» і зазначений проект рішення погоджено структурними підрозділами Черкаської міської ради та включено до порядку денного Черкаської міської ради від 27.09.2018 року, однак станом на час розгляду справи рішення по даному питанню не прийнято, тому позивач не повинен нести відповідальність за зволікання органу місцевого самоврядування у прийнятті відповідного рішення.

Так, в рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» (CASE OF RYSOVSKYY v. UKRAINE) суд визнав незаконне та непропорційне втручання у права заявника, гарантовані статтею 1 Першого протоколу Конвенції. Суд у цьому рішенні підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їх власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються. Принцип «належного урядування» покладає на державні органи обов`язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку.

Відповідно до ст. 8 Конституції України, ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Крім того, згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування» при здійсненні містобудівної діяльності повинні бути забезпечені: розробка містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів згідно з вихідними даними на проектування, з дотриманням державних стандартів, норм і правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно з п. 4.1 ДБН А 2.2-3:2014 проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Як встановлено судом із матеріалів справи, наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 28.11.2017 №208 «Про внесення змін до наказу департаменту архітектури та містобудування від 27.02.2017 №120 «Про надання ТОВ «Східне партнерство» містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1», по тексту наказу від 27.02.2017 №120 назву об`єкта «будівництво торговельного комплексу» змінити на «будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів». Крім того, п. 1.2 наказу Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради від 28.11.2017 №208 визначено, що текст містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 викладено у новій редакції.

Суд зазначає, що п. 3 містобудівних умов і обмежень для проектування об`єкта будівництва (додаток до наказу Департаменту архітектури та містобудування від 28.11.2017 №208) щодо відповідності цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні, вказано: згідно з генеральним планом міста Черкаси, затвердженим рішенням Черкаської міської ради від 29.12.2011 №3-505 - територія громадських закладів. Відповідно до плану зонування території міста Черкаси, затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 04.12.2014 №2-513, переліку дозволених та допустимих видів забудови та використання земельних ділянок в межах територіальних зон - торговельна зона Г-5. Цільове призначення земельної ділянки (кадастровий номер - НОМЕР_1 ) категорія земель - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення. Функціональне призначення земельної ділянки: вид використання - під нежитлові будівлі.

Таким чином, враховуючи відсутність заборони здійснювати будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів в АДРЕСА_1 з урахуванням вищевказаних містобудівних умов і обмежень, на підставі розробленого робочого проекту - замовником ТОВ «Східне партнерство» 06.12.2017 року було з достовірними відомостями подано до управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт стосовно об`єктів, що за класом наслідків (відповідності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), яке зареєстровано за №ЧК 30 від 08.12.2017.

Суд звертає увагу, що відповідач, приймаючи оскаржувану постанову, помилково послався на факт невиконання ТОВ «Східне партнерство» вимоги змісту містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки (додаток до наказу від 27.02.2017 №120) щодо внесення змін у правоустановчі документи в порядку, передбаченому чинним законодавством, щодо цільового призначення земельної ділянки - оскільки, як встановлено судом, наказом відповідача від 28.11.2017 №208 по тексту попереднього наказу від 27.02.2017 №120 назву об`єкта «будівництво торговельного комплексу» змінено на «будівництво офісної будівлі та вбудованих магазинів» та визначено, що текст містобудівних умов і обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 викладено у новій редакції без вищевказаної умови.

Крім того, необхідно зауважити, що замовником ТОВ «Східне партнерство» 06.12.2017 було подано до Управління ДАБК Черкаської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт - згідно нових містобудівних умов і обмежень (додаток до наказу відповідача від 28.11.2017 №208), а не згідно містобудівних у мов і обмежень (додаток до наказу від 27.02.2017 №120), на які посилається відповідач.

Разом з цим, згідно ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно- будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Крім того, пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: - подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт, відповідно до переліку об`єктів, будівництво яких здійснюється після надіслання повідомлення про початок виконання будівельних робіт; - реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів I-III категорії складності; - видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів IV і V категорії складності.

Відповідно до пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю наведених у повідомленні недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у повідомленні), які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.

У разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату подання повідомлення інформація, яка зазначалася в ньому, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у повідомленні), наведених у повідомленні, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.

В тексті норми, викладеній в частині 2 статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» сполучник «або» підкреслює взаємовиключення перелічуваних ситуацій, коли об`єкт визнається самочинним будівництвом. Виходячи з синтаксичної структури речення зазначеної норми об`єкт є самочинним будівництвом, якщо він збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Як вбачається з матеріалів справи, ТОВ «Східне партнерство» здійснюється будівництво будівлі та вбудованих магазинів по АДРЕСА_1 на підставі розробленого ФОП ОСОБА_4 робочого проекту.

Отже, за наявності розробленого та затвердженого проекту об`єкт не може вважатись самочинним будівництвом, тому відповідач, приймаючи оскаржувані рішення, помилково дійшов висновку про здійснення позивачем самочинного будівництва будівлі та вбудованих магазинів по АДРЕСА_1 .

Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 10.07.2018 у справі №813/213/16 (провадження К/9901/13424/18).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу положень частини 2 статті 77 вказаного кодексу, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Крім того, відповідно до приписів ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі.

Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У п. 17 Порядку № 244 визначено, що відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Вищевказані норми закону дають підствави стверджувати, що законодавством регламентовано чіткий і послідовний порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який, окрім іншого, передбачає обов`язок контролюючого органу забезпечити повне і всебічне дотримання процесуальних прав підконтрольного суб`єкта, зокрема право бути завчасно повідомленим про дату, час та місце розгляду його справи, бути присутнім під час її розгляду, надавати пояснення, докази, користуватися правовою допомогою тощо.

Суд звертає увагу на те, що позивача завчасно не було повідомлено відповідачем про розгляд його справи про адміністративне правопорушення 17.09.2018 р., оскільки жодних доказів , які свідчили б про повідомлення ОСОБА_3 про час та місце розгляду адміністративних матеріалів відповідач суду не надав

Отже, розгляд справи позивача про адміністративне правопорушення було здійснено без її присутності та за відсутності доказів щодо її обізнаності про такий розгляд 17.09.2018 р., що є порушенням вимог ст. 268 КУпАП та фундаментальних прав позивача на участь у процесі прийняття рішення за результатами розгляду його справи, права на надання пояснень, доказів та на правову допомогу.

З огляду на це, суд вважає, що відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови було порушено принцип належного урядування.

Приходячи до такого висновку суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України», в якому Суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Посилання представника відповідача на те, що перевірка об`єктів будівництва позивача здійснена з дотриманням вимог законодавства і представник ТОВ «Східне партнерство» Піднебесний Ю.Д. був присутній при її проведенні, судом до уваги не приймаються, оскільки це не позбавляє відповідача ані обов`язку дотримуватися відповідних норм законодавства, що регламентують наступні стадії процедури притягнення особи до адміністративної відповідальності, ані обов`язку забезпечити позивачу реальну можливість реалізувати свої процесуальні права.

При цьому, у рішенні ЄСПЛ від 21.01.1999 р. по справі «Гарсія Руїз проти Іспанії», Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.

Згідно зі ст.6 ч.2 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ч.3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Даючи оцінку встановленим обставинам та доказам в їх сукупності, суд приходить до висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до повного задоволення.

Суд не вбачає достатніх підстав для стягнення на користь позивача зазначених ним в позові судових витрат в розмірі 1700, 00 грн., оскільки позивачем не підтверджено належними та допустимим доказами факт їх понесення.

Керуючись статтями 6, 14, 139, 242-245, 255, 295, 370 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_3 - задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення № 39 від 17.09.2018 р., винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євминою Борисом Григоровичем про визнання ОСОБА_3 винною у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП , та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 8 500,00 грн., визнати протиправною, скасувати.

У стягненні судових витрат - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 22.07.2019 року.

Суддя: Є. П. Тептюк