Справа № 855/329/19
Суддя: Губська Людмила Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/329/19
УХВАЛА

21 липня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Губська Л.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить надати можливість голосувати повноцінно, рівноправно (і в одномандатному окрузі), без дискримінації; якщо ж це не буде зроблено, то вибори вважати недійсними через те, що вони на основі нерівноправства відбуватимуться.

В силу приписів п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви перевіряє її на відповідність вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Пунктами 4 та 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

Так, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

В силу, ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Особливості провадження у справах щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій встановлені ст. 273 КАС України.

Так, згідно частини 1 статті 273 КАС України, право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Відповідно до ч. 2 ст. 273 КАС України, виборець, учасник всеукраїнського референдуму (громадянин України, який має право голосу у відповідних виборах або референдумі) може оскаржити рішення, дії чи бездіяльність виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій, якщо такі рішення, дія чи бездіяльність безпосередньо порушують його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі чи процесі референдуму.

Аналіз статті 273 КАС України свідчить про те, що суб`єкт виборчого процесу повинен зазначити, чим саме виборча комісія порушила його виборчі права або інтереси щодо участі у виборчому процесі.

Як вбачається із поданої позовної заяви, позивачем не вказано, якими рішеннями, діями або бездіяльністю Центральна виборча комісія порушила його законні права щодо участі у виборчому процесі, а зазначено лише про порушення її прав та свобод передбачених статтею 38 Конституції України.

При цьому, зміст позову не містить нормативно-правового обґрунтування вимог позивача щодо порушення діями чи бездіяльністю його прав, свобод та інтересів, зокрема, не містить обґрунтування, які саме норми чинного законодавства України були порушені Центральною виборчою комісією по відношенню до позивача і яким чином його порушене право може бути відновлено.

В позовній заяві ОСОБА_1 вказує, що вона зверталась до голови виборчої дільниць № 8000074 і, безпосередньо, до Центральної виборчої комісії.

Суд вважає за необхідне зазначити, що статтею 14 Закону України «Про Центральну виборчу комісію» від 30.06.2004 № 1932-IV визначено порядок подання звернень до Комісії.

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону України «Про Центральну виборчу комісію» під зверненням за цим Законом слід розуміти:

1) заяву, в якій міститься прохання сприяти реалізації виборчих прав, права на участь у референдумі, надати консультативно-методичну допомогу чи рекомендації щодо підготовки та проведення виборів і референдумів, роз`яснення з питань застосування законодавства України про вибори і референдуми або в якій висловлюються думки, рекомендації, поради щодо вдосконалення законодавства України з питань виборів і референдумів та правового регулювання виборів і референдумів в Україні, стосовно покращання діяльності виборчих комісій, комісій з референдумів тощо;

2) скаргу, в якій міститься інформація про порушення законодавства України про вибори і референдуми та вимога забезпечити реалізацію і захист виборчих прав, права на участь у референдумі, законних інтересів суб`єктів виборчого і референдумного процесів, поновити порушені виборчі права та право на участь у референдумі.

Згідно ч. 4 ст. 15 Закону України «Про Центральну виборчу комісію» скарга, подана до Комісії, розглядається на засіданні Комісії. За підсумком розгляду скарги Комісія приймає рішення.

Рішення Комісії може бути оскаржене до суду в порядку, встановленому цим та іншими законами України (ч. 8 ст. 12 Закону України «Про Центральну виборчу комісію»).

Розділ XIII Закону України «Про вибори народних депутатів України» від 17.11.2011 № 4061-VI визначає порядок, строки оскарження рішень, дій чи бездіяльності, що стосуються виборів депутатів, ставить вимоги до форми та змісту скарги, порядку та строків її розгляду, а також вимоги до рішення за результатом розгляду скарги.

У відповідності до частин 1 та 2 ст. 108 Закону України «Про вибори народних депутатів України» кандидат у депутати, зареєстрований у встановленому Законом порядку, партія - суб`єкт виборчого процесу, в особі її керівника, представника партії у Центральній виборчій комісії, уповноваженої особи партії чи іншої особи, уповноваженої рішенням центрального керівного органу партії, довірена особа кандидата у депутати, офіційний спостерігач, виборча комісія, утворена відповідно до цього Закону, виборець, чиї особисті виборчі права або охоронювані законом інтереси щодо участі у виборчому процесі, у тому числі на участь у роботі виборчої комісії чи на здійснення спостереження, порушено рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта оскарження, може звернутися до виборчої комісії зі скаргою, що стосується виборчого процесу, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею та статтями 109-113 цього Закону.

Суб`єкти звернення зі скаргою, зазначені в частині першій цієї статті, можуть з урахуванням вимог цього Закону оскаржити до відповідної виборчої комісії рішення, дії чи бездіяльність, що стосуються виборчого процесу, таких суб`єктів оскарження:

1) виборчої комісії, члена виборчої комісії;

2) політичної партії - суб`єкта виборчого процесу;

3) кандидата у депутати;

4) уповноважених осіб партій, довірених осіб кандидатів у депутати, офіційних спостерігачів від партій, кандидатів у депутати та громадських організацій - лише щодо скарг, передбачених частиною шостою статті 111 цього Закону.

Згідно ч. 9 ст. 108 Закону України «Про вибори народних депутатів України» рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, кандидатів, їхніх довірених осіб, партій, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження звернень позивача до Центральної виборчої комісії з питань, заявлених в позовній заяві.

При цьому, згідно з частиною 6 статті 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

З урахуванням викладеного, зважаючи на відсутність будь-яких відомостей, з якими можна пов`язати початок перебігу строку на звернення з позовною заявою, суд приходить до переконання, що позовну заяву слід залишити без руху з наданням строку на усунення виявлених недоліків.

В той же час, стосовно позовної вимоги щодо визнання виборів недійсними, суд зазначає, що у відповідності до ч. 3 ст. 273 КАС України, рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Отже, позивачу слід надати обґрунтовані пояснення, якими саме діями, рішеннями чи бездіяльністю Центральною виборчою комісією порушено його виборчі права щодо участі у виборчому процесі із посиланням на відповідні докази.

Крім того, приписами п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав. Наведене у позовній заяві відсутнє.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про недотримання позивачем вимог Кодексу адміністративного судочинства України при зверненні з даним позовом, що є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 11 ст. 273 КАС України, суд вирішує адміністративні справи у дводенний строк після надходження позовної заяви.

З огляду на скорочені строки розгляду справи, позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання відповідної заяви до Шостого апеляційного адміністративного суду до 17 години 30 хвилин 21 липня 2019 року.

За приписами частин 1 та 2 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248, 273 КАС України, суддя -

У Х В А Л И ЛА :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 17 години 30 хвилин 21 липня 2019 року.

Роз`яснити апелянту, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений строк позовну заяву буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.В. Губська