Справа № 140/2193/19
Суддя: Волдінер Фелікс Арнольдович
Дата ухвалення: 2019-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 липня 2019 року ЛуцькСправа № 140/2193/19
Суддя Волинського окружного адміністративного суду Волдінер Ф. А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Волинської митниці ДФС, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 05.07.2019 № UA205110/2019/000595/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205110/2019/00595.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Позовна заява не відповідає вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, та місить такі недоліки.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як установлено частиною першою статті 3 Закону України від 08 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (у редакції, чинній на час звернення позивача із даним позовом), судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Відповідно до частини першої статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову:

· майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу;

· немайнового характеру, який фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд звертає увагу позивача на те, що майновими вимогами є будь-які вимоги суб`єктів права, що пов`язані з володінням, користуванням, розпорядженням, обміном, розподілом майна, у тому числі нерухомими та рухомими речами, грошовими коштами тощо.

Рішення митного органу, яким здійснено коригування заявленої декларантом митної вартості товару у сторону збільшення, породжує підстави для зміни майнового стану фізичної чи юридичної особи у вигляді забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товару, визначеною митним органом, а відтак вимога про визнання протиправним та/або скасування такого рішення носить майновий характер.

Таким чином, адміністративний позов містить дві вимоги: визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 05.07.2019 № UA205110/2019/000595/2 майнового характеру; визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205110/2019/00595 немайнового характеру.

Відповідно до приписів частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» з 01 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

Відтак, розмір судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру складає 768,40 грн. (1921 х 0,4).

З доданої до позовної заяви квитанції від 11.07.2019 № 1652-4754-9367-7188 вбачається, що позивачем сплачено судовий збір з немайнової вимоги в повному обсязі.

Водночас, позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви, ціна позову визначається в іноземній валюті. Так, в даному адміністративному позові ОСОБА_1 заявлена вимога майнового характеру про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 05.07.2019 № UA205110/2019/000595/2. Різниця між скорегованою відповідачем митною вартістю та митною вартістю, розрахованою позивачем, складає 3537 євро, що складає ціну позову станом на 11.07.2019.

Відповідно до абзацу 3 частини першої статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовів, ціна яких визначається в іноземній валюті, судовий збір сплачується у гривнях з урахуванням офіційного курсу гривні до іноземної валюти, встановленого Національним банком України на день сплати.

З інформації, розміщеної на офіційному веб-сайті Національного Банку України, вбачається, що офіційний курс гривні до іноземної валюти євро (EUR) станом на день сплати позивачем судового збору (11.07.2019) становить 2883,5932 грн. за 100 євро, тобто 28,84 грн. за 1 євро.

Таким чином, за дану вимогу майнового характеру позивачу слід було оплатити судовий збір на день подання позову у розмірі 1020,07 грн. (3537 євро х 28,84 грн. = 102007,08 грн., 1 відсоток від чого складає 1020,07 грн.).

Проте, в порушення вимог частини третьої статті 161 КАС України КАС України, до позовної заяви не долучено документу про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру.

Отже, позивачу необхідно долатити судовий збір в розмірі 1020,07 грн.

Крім того, позивачем на підтвердження своїх вимог додано до позовної заяви документи, які складені іноземною мовою.

Згідно з приписами статті 15 КАС України, судочинство і діловодство в адміністративних судах провадиться державною мовою. Суди забезпечують рівність прав учасників судового процесу за мовною ознакою; суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

Відповідно до частини четвертої вказаної норми, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Статтею 8 КАС України визначено, що усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Ці положення кореспондуються з приписами частини другої та третьої статті 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», відповідно до яких, суди забезпечують рівність прав громадян у судовому процесі за мовною ознакою; суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право громадян на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.

У зв`язку з цим, ураховуючи вимоги статті 8 КАС України, суд повинен забезпечити при розгляді справи здійснення судочинства державною мовою, зобов`язаний складати всі судові документи лише державною мовою.

Разом з тим, з урахуванням приписів статті 15 КАС України, особи, які беруть участь у справі і не володіють або недостатньо володіють державною мовою вправі робити заяви, давати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому КАС України.

Враховуючи те, що перелік процесуальних дій, які можуть вчинятися особами, які беруть участь у справі, на їх рідній мові або мові, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, у вичерпному порядку перелічені в частині четвертій статті 15 КАС України, тому пред`явлення до суду позову повинно здійснюватися державною мовою, тим самим забезпечуючи права інших осіб.

Крім того, зважаючи на вищевикладене та беручи до уваги, що суд не є уповноваженим та компетентним органом, що наділений правом здійснювати переклад, суд приймає документи, складені мовами іноземних держав, за умови супроводження їх нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Згідно з частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам статті 161 КАС України, її слід залишити без руху, надавши позивачу строк на усунення недоліків, який не може перевищувати десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом доплати судового збору у сумі 1020,07 грн. та надання суду оригіналу платіжного документа; подання документів доданих до позовної заяви, що складені іноземною мовою з нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ф. А. Волдінер