Справа № 260/804/19
Суддя: Маєцька Н.Д.
Дата ухвалення: 2019-07-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

18 липня 2019 року м. Ужгород№ 260/804/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої - судді Маєцької Н.Д.

при секретарі судового засідання - Кустрьо В.М.

за участю:

представника позивача - Калинич І.І.

представника відповідача - Василенко І.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "СТ-Авто-Груп" до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ч.3 ст.243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 18 липня 2019 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 23 липня 2019 року.

Товариство з обмеженою відповідальністю "СТ-Авто-Груп" (далі - позивач, ТОВ "СТ-Авто-Груп"), в особі представника Калинич І. І ., звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Закарпатської митниці ДФС (далі - відповідач, Закарпатська митниця ДФС), якою просить: визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA 305000/2019/000079/2 від 23 квітня 2019 року та картку відмови в прийнятті ситної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Закарпатської митниці ДФС № UA305200/2019/00079.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, позивачем через митного брокера 22 квітня 2019 року подано до Закарпатської митниці ДФС митну декларацію для розмитнення транспортного засобу, із заявленою за резервним методом митною вартістю у розмірі 15000,00 євро. Однак, відповідачем прийнято рішення про коригування митної вартості № UA 305000/2019/000079/2 та складено картку відмови в прийнятті митної декларації митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00079. Вказана картка відмови та рішення про коригування митної вартості прийняті у зв`язку з тим, що на думку відповідача, заявлена декларантом митна вартість у розмірі 15000,00 євро не може бути визнана, у зв`язку із наявністю у органу доходів і зборів цінової інформації, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості АСАУР для даного транспортного засобу згенеровано індикатор ризику по вартості 26950, 00 євро. Позивач не погоджується з оскарженими рішеннями, оскільки ним подано всі документи, що підтверджують заявлену митну вартість, а митний орган, в свою чергу, не довів наявність обґрунтованих сумнівів відносно недостовірності визначеної декларантом митної вартості товарів, та необґрунтовано визначив митну вартість транспортного засобу у розмірі 26950,00 грн.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, що наведені у позовній заяві, просив суд їх задовольнити.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що під час прийняття митної декларації позивача, автоматизованою системою аналізу та управління ризиками (АСАУР) в програмному забезпеченні АСМО "Інспектор" для транспортного засобу з VIN - кодом НОМЕР_1 згенеровано числовий індикатор вартості на рівні 26950, 00 євро. Відповідач зазначає, що надані декларантом для митного оформлення документи не містять всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена чи підлягає сплаті за товар. В той же час, у митного органу наявна цінова інформація про вищу вартість аналогічних товарів, а також стосовно безпосередньо оцінюваного товару, що призвело до сумнівів у достовірності (дійсності) заявленої митної вартості товару. У зв`язку з цим, Закарпатською митницею ДФС прийнято оскаржене рішення про коригування митної вартості товарів та складено картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуски чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Враховуючи наведене, відповідач вважає позовні вимоги безпідставними та необґрунтованими.

В судовому засіданні представник відповідача проти задоволення позову заперечив з мотивів, зазначених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову, виходячи з наступного:

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 15 лютого 2019 року позивач уклав контракт № 07/19-AS з польською компанією "ASANTECH Spolka z o.o" на придбання транспортних засобів нових та тих, що були у використанні.

11 квітня 2019 року позивач у вищевказаної польської компанії придбав транспортний засіб: марка LAND ROVER, модель RANGE ROVER EVOQUE, ідентифікаційний номер кузова - НОМЕР_1 , загальна кількість місць, включаючи місце водія - 5, тип двигуна - дизель, об`єм 1999 см. куб, потужність двигуна - 110 кВт, колісна формула 4х4, такий, що був у використанні, тип кузова - універсал, рік виготовлення 2018 року.

Згідно рахунку - фактури № 190411.32-AST/SAG від 11 квітня 2019 року даний транспортний засіб придбано за ціною 5850,00 євро.

Для підтвердження факту пошкодження транспортного засобу та фактичної вартості для проведення митного оформлення, позивач замовив звіт про експертну оцінку у сертифікованого суб`єкта оціночної діяльності - ФОП ОСОБА_3 .

Відповідно до звіту суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 про оцінку № 262-04-19 від 22 квітня 2019 року вартість транспортного засобу, що ввозиться на митну територію України марки LAND ROVER, модель RANGE ROVER EVOQUE, ідентифікаційний номер кузова - НОМЕР_1 , щоб був у використанні, після ДТП становить 15000,00 євро.

22 квітня 2019 року позивачем через митного брокера подано до Закарпатської митниці ДФС засобами електронного зв`язку митну декларацію № UA305200/2019/023591 із задекларованою за 6 - резервним методом вартістю товару у розмірі 15000,00 євро (453160,74 грн.).

Позивачем для підтвердження митної вартості товару надано: рахунок- фактура (інвойс № 180411.32-AST/SAG) від 11 квітня 2019 року; автотранспортна накладна від 11 квітня 2019 року; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу; зовнішньоекономічний договір купівлі продажу № 07/19-AS від 15 лютого 2019 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 11 квітня 2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - експертний висновок № 262-04-19 від 22 квітня 2019 року; декларація - інвойс складена експортером якщо фактурна вартість партії товару не перевищує 6000 євро № 180411.32-AST/SAG) від 11 квітня 2019 року, інші некласифіковані документи.

Під час здійснення митних формальностей за поданою декларантом митною декларацією, відповідач запропонував йому провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митному органі.

Однак, декларант зазначив, що надати додаткові документи для підтвердження митної вартості не має можливості.

Рішенням Закарпатської митниці ДФС про коригування митної вартості № UA 305000/2019/000079 від 23 квітня 2019 року проведено коригування митної вартості задекларованого позивачем товару та розраховану декларантом митну вартість товару у розмірі 15000,00 євро скориговано до 26950,00 євро. за резервним методом визначення митної вартості.

У графі вищевказаного рішення "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначено, що заявлена декларантом за основним методом митна вартість транспортного засобу марки LAND ROVER, модель RANGE ROVER EVOQUE, ідентифікаційний номер кузова - НОМЕР_1 у розмірі 15000,00 євро не може бути визначена, у зв`язку з наявністю у органу доходів і зборів цінової інформації, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару (АСАУР для транспортного засобу з VIN - кодом НОМЕР_1 згенеровано індикатор ризику по вартості на рівні 26950,00 євро) та не поданням декларантом додаткових документів необхідних для підтвердження заявленої митної вартості товару згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 МК України. Таким чином, при визначенні числового значення митної вартості за основу взято цінову інформацію згенеровану АСАУР для транспортного засобу з VIN - кодом НОМЕР_1 (26950,00 євро). Отже, митна вартість вказаного транспортного засобу з врахуванням умов поставки DAP, визначена за резервним методом складає 26950,00 євро.

На підставі рішення про коригування митної вартості, Закарпатською митницею ДФС видано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00079 від 23 квітня 2019 року.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Митного кодексу України (далі - МК України) законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Згідно з ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до ч. 1 ст. 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно з ч. 1 ст. 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як вже встановлено судом, декларант надав наявні у нього документи для підтвердження митної вартості транспортного засобу, зокрема: рахунок- фактура (інвойс № 180411.32-AST/SAG) від 11 квітня 2019 року; автотранспортна накладна від 11 квітня 2019 року; свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу; зовнішньоекономічний договір купівлі продажу № 07/19-AS від 15 лютого 2019 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору від 11 квітня 2019 року; висновок про вартісні характеристики товару - експертний висновок № 262-04-19 від 22 квітня 2019 року; декларація - інвойс складена експортером якщо фактурна вартість партії товару не перевищує 6000 євро № 180411.32-AST/SAG) від 11 квітня 2019 року, інші некласифіковані документи.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч. 3 ст. 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 54 МК України орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (ч. 7 ст. 54 МКУкраїни).

Відповідно до ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У відповідності до ч. 2 ст. 55 МК України прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Методи визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту визначені статтею 57 Митного кодексу України.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до ч. 2 ст. 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 04 вересня 2018 року у справі № 808/9123/15, від 20 лютого 2018 у справі №809/1884/16.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару документи, що передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів, визначену декларантом.

Так, зокрема, ринкову вартість такого автомобіля підтверджує звіт суб`єкта оціночної діяльності ФОП ОСОБА_3 про оцінку легкового автомобіля марки LAND ROVER, модель RANGE ROVER EVOQUE, ідентифікаційний номер кузова - НОМЕР_1 , що був у використанні після ДТП від 22 квітня 2019 року.

Відтак, суд не вбачає розбіжностей у наданих позивачем під час декларування документах.

З оскарженого рішення про коригування митної вартості вбачається, що підставами для коригування митної вартості була наявність сумнівів у заявленій митній вартості та спрацювання АСАУР.

Однак, суд зазначає, що спрацювання системи управління ризиками є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів. Різниця між вартістю товару, задекларованого особою та вартістю схожих товарів, що розмитнювались цією особою чи іншими особами у попередніх періодах також не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів до показників автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.

Такий висновок суду відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 19.02.2019 в справі №805/2713/16-а.

Суд зазначає, що вимоги частин 3, 4 ст. 53 та ст. 54 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.

Однак, відповідач, у оскарженому рішенні про коригування митної вартості обмежився лише загальним висновком про те, що митна вартість товару документально не підтверджена, не зазначив при цьому які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, в чому полягає невідповідність даних або які розбіжності наявні в поданих декларантом документах.

Крім того, всупереч положенням п. 4 ч. 2 статті 55 МК України відповідач не навів у рішенні про коригування митної вартості товарів обґрунтування числового значення скоригованої митної вартості товарів та фактів, які вплинули на таке коригування, а саме: не зазначив номер та дату митної декларації, на підставі якої скориговано митну вартість імпортованого товару; пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо; докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу та коригування митної вартості у розмірі 26950,00 євро.

Вищезазначене також узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 13 червня 2019 року у справі № 820/6315/15.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить висновку, що позивач при митному оформленні надав наявні в нього та достатні документи, передбачені Митним кодексом України, необхідні для визначення митної вартості транспортного засобу у розмірі 15000,00 євро. Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни товару, та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеною позивачем митною вартістю автомобіля, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по коригуванню митної вартості на рівні 26950, 00 євро.

Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та обставин, встановлених судом, суд дійшов висновку про протиправність рішення про коригування митної вартості товарів № UA 305000/2019/000079/2 від 23 квітня 2019 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митного оформлення випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00079 від 23 квітня 2019 року, у зв`язку з чим, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 КАС України. Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України: в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів наявність, визначених підстав для проведення коригування митної вартості автомобіля, заявленої декларантом у митній декларації та правомірність винесення ним рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації, митного оформлення випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Відтак, вимоги позову відповідають вимогам законодавства та встановленим в судовому засіданні обставинам справи, що підтверджені належними та допустимими доказами та, за наведених обставин, позов слід задовольнити в повному обсязі, визнавши протиправними та скасувавши рішення Закарпатської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 305000/2019/000079/2 від 23 квітня 2019 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00079 від 23 квітня 2019 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч. 3 ст. 132 КАС України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Позивач у прохальній частині позовної вимоги просив стягнути на його користь витрати на правничу допомогу та проведення експертної оцінки.

Однак, до закінчення розгляду справи, позивач доказів понесення таких витрат не надав та не зробив відповідну заяву про їх стягнення, в той же час, просив стягнути на його користь за рахунок бюджетних асигнувань сплачений судовий збір.

Враховуючи вищенаведене, відсутні підстави для стягнення на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці ДФС витрат на професійну правничу допомогу та на проведення експертної оцінки.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, у відповідності до ст. 139 КАС України необхідно стягнути на користь позивача судові витрати у розмірі 3842,00грн. за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці ДФС.

Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 134, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СТ-Авто-Груп" (Львівська область, Пустомитівський район, с. Зимна Вода, вул. Городоцька,буд. 16, ) до Закарпатської митниці ДФС (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 20, ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації - задовольнити.

2.Визнати протиправним та скасувати рішення Закарпатської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 305000/2019/000079/2 від 23 квітня 2019 року.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови Закарпатської митниці ДФС в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA305200/2019/00079 від 23 квітня 2019 року.

4. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТ-Авто-Груп" (Львівська область, Пустомитівський район, с. Зимна Вода, вул. Городоцька,буд. 16, ) за рахунок бюджетних асигнувань Закарпатської митниці ДФС (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Собранецька, буд. 20, ) судові витрати у розмірі 3842,00 грн. (три тисячі вісімсот сорок дві гривні).

5. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені пп. 15.5 п. 15 Розділу VII КАС України).

СуддяН.Д. Маєцька