Справа № 820/3522/18
Суддя: Мороко А.С.
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2019 р. № 820/3522/18

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мороко А.С.,

за участю секретаря судового засідання - Кікояна Г.О.,

представника позивача - Пілягіна О.В.,

представника відповідача - Лиски К.О.,

розглянувши в порядку загального провадження у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду у м. Харкові адміністративну справу № 820/3522/18 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними та скасування припису й постанови, -

В С Т А Н О В И В :

Товариство з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області щодо проведення перевірки на підставі наказу № 19-П від 22.03.2018 "Про проведення перевірки";

- визнати протиправним та скасування наказ № 19-П від 22.03.2018 "Про проведення перевірки" Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

- визнати протиправним та скасувати припис -119-ПР від 04.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області;

- визнати протиправним та скасувати постанову № 13/1020-2599 від 18.04.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області.

В обґрунтування позовних позивач зазначив, що наказ № 19-П від 22.03.2018 "Про проведення перевірки", припис № 119-ПР від 04.04.2018, постанова № 13/1020-2599 від 18.04.2018 про накладення штрафу, винесені відповідачем, є протиправними та незаконними, а тому, є такими, що підлягають скасуванню.

Представник позивача в судове засідання прибув, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував та зазначив, що при проведенні перевірки підприємства, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області діяв в порядку та у спосіб, встановлені чинним законодавством України, а тому винесені за результатами ї проведення спірні припис та постанова про накладення штрафу є правомірними.

Заслухавши пояснення представника позивача та представника відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази, суд встановив наступне.

На підставі наказу № 19-П від 22.03.2018, направлення для проведення планового заходу № 119-Н від 22.03.2018 посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності , будівельних норм, стандартів і правил на об'єкті "Реконструкція приміщень під діагностичний центр ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" за адресою: Харківська обл., м. Харків, вул. Пушкінська, 80 (вул. Гуданова, 1), територія Інституту патології хребта та суглобів ім. проф. М.І. Ситенка".

За результатами проведеної перевірки інспекторами відповідача складено акт № 119-А, яким встановлено порушення позивачем ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 та ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011.

Також, працівниками Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області стосовно підприємства складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 04.04.2018 та припис № 119-Пр від 04.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами розгляду матеріалів про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 13/1020-2599 від 18.04.2018, якою ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 4, ч. 2, ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф в розмірі 1585800,00 грн.

Не погоджуючись із наказом № 19-П від 22.03.2018, приписом № 119-Пр від 04.04.2018, постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 13/1020-2599 від 18.04.2018, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Щодо вирішення справи по суті, суд зазначає наступне.

Правовідносини, що виникли у даній справі регулює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі Закон України № 3038-VI), Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі Порядок № 466), Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553), Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244.

Зокрема, згідно з вимогами ч.1 ст.41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

За змістом пункту 5 цього Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

У відповідності до п.7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Відповідно до п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб'єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об'єкт будівництва.

За змістом п.13 цього ж Порядку суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

За приписами пунктів 18 та 19 Порядку №553 як акт перевірки так і припис підписується керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, такій особі надається примірник акта та припису.

Згідно з п.21 Порядку № 553 якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Відповідно до п.10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб'єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб'єкта містобудування.

Згідно з п.13 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб'єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб'єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід'ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Згідно з п.14 Порядку № 244 під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз'яснює суб'єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов'язки, передбачені Законом та цим Порядком. До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Отже, виходячи із системного змісту наведених норм слідує, що орган державного архітектурно-будівельного контролю з метою проведення перевірки за участі суб'єктів містобудування (їх представників) зобов'язаний повідомити останнього (за їх присутності) про проведення перевірки, також посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов'язана пред'явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

При проведенні перевірки суб'єкту містобудування мають роз'яснюватися його права, суб'єкт містобудування має право надавати пояснення. Акт, припис та протокол мають складатися у присутності таких осіб та вони мають право на одержання одного примірника вказаних документів. Надіслання ж таких документів поштою можливе лише у випадку відмови від їх підпису та отримання.

Також, законодавством встановлено право суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюються заходи архітектурно-будівельного контролю, відмовити у допуску посадових осіб інспекції до проведення перевірки у разі недотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Тобто, законний інтерес такого суб'єкта у проведенні інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю перевірки з дотриманням умов, встановлених законом, захищений наділенням його права не допустити посадових осіб інспекції до перевірки.

Суб'єкт господарювання, який вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, має захищати свої права шляхом не допуску посадових осіб контролюючого органу до такої перевірки. Якщо ж допуск до проведення перевірки відбувся, в подальшому предметом розгляду в суді має бути лише суть виявлених порушень чинного законодавства, дотримання якого здійснюється контролюючими органами.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідача було допущено до проведення перевірки уповноваженим представником позивача.

Цим самим спростовуються доводи представника позивача про порушення контролюючим органом порядку проведення перевірки.

Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для визнання протиправними дій Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області щодо проведення перевірки на підставі наказу № 19-П від 22.03.2018 "Про проведення перевірки" та визнання протиправним й скасування наказу № 19-П від 22.03.2018 "Про проведення перевірки" Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області.

Щодо виявлених порушень працівниками відповідача при здійснення перевірки підприємства, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14.10.1994 № 208/94-ВР передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" суб'єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи.

При цьому, відповідно до ст. 1 Закону України "Про основи містобудування" від 16.11.1992 2780-ХІІ містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об'єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об'єктів містобудування, спорудження інших об'єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об'єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Статтею 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суб'єктів містобудування, які здійснюють проектування об'єктів, експертизу проектів будівництва, суб'єктів містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів, суб'єктів містобудування, які виконують будівельні роботи, суб'єктів містобудування, які виготовляють будівельні матеріали тощо.

Аналізуючи вищевикладене, слід дійти висновку про те, що відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності несуть лише ті суб'єкти містобудування, які вчинили протиправні діяння. Водночас, факт правопорушення повинен бути належним чином зафіксований та доведений.

Пунктами 19, 21 Порядку № 244 передбачено, що доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб'єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби - на підставі пояснень суб'єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов'язана з'ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб'єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В акті № 119-А посадовими особами відповідача встановлено факт наявності приміщень діагностичного центру ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" на першому поверсі будівлі за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 80 територія Інституту паталогії хребта та суглобів ім. проф. М.І. Ситенка; встановлено, що ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" в проміжок часу з 2009 по 2011 здійснено реконструкцію приміщень лабораторії під діагностичний центр на базі магнітно - резонансного томографу, виконані роботи з перенесення внутрішніх огороджувальних конструкцій (стіни, перегородки), прокладені нові інженерні мережі (кондиціювання, вентиляція, силове електроживлення), встановлено обладнання, в несучих стінах влаштовано два віконних та один дверний прорізи, прибудовано вхідну групу; як наслідок, встановлено факт виконання ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" будівельних робіт на об'єкті з класом наслідків (відповідальності) ССЗ (значні наслідки) без дозволу на виконання будівельних робіт на об'єктах, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів зі значними (ССЗ) наслідками, чим порушено ч. 1 ст. 34 та ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 466 від 13.04.2011 та факт експлуатації ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" об'єкту, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об'єктів з значними (ССЗ) наслідками, який не прийнятий в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, чим порушено ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011.

Поряд з цим, суд вважає вказати наступне.

ТОВ "СКЕН ЛАЙФ" є орендарем приміщення, яке перевірялось (за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 80) на підставі договору оренди № 11 від 13.07.2009, укладеного з ДУ "Інститут паталогії хребта та суглобів ім. проф. М.І. Ситенка АМН України" (орендодавець) . Вказане приміщення знаходиться на балансі орендодавця.

Відповідно до п. 1.1 вказаного договору оренди орендодавець передає, а орендар - приймає в строкове платне користування приміщення площею 119,4 кв.м., розміщене за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 80.

Згідно з п. 1.1.6 договору оренди № 11 від 13.07.2009 орендар зобов'язаний своєчасно та самостійно здійснювати капітальний, поточний та інші види ремонтів орендованого майна виключно за письмовою згодою орендодавця, при проведенні ремонту та переплануванні приміщень орендар не має права порушувати несучі конструкції.

Матеріалами справи встановлено, що позивачем укладались договори на проведення ремонтних робіт № 20-08 від 20.08.2009 та № 12-10 від 12.10.2009 з ТОВ "Строй.Монтаж", відповідно яких було виконані ремонтно - оздоблювальні роботи в орендованому примішенні за адресою м. Харків, вул. Пушкінська, 80.

Суд зазначає, що ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.07.2018 призначено по даній справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України, на вирішення експерта поставлено питання щодо того, чи було здійснено реконструкцію приміщення на першому поверсі лабораторного корпусу (загальною площею 173,1 кв.м., орендарем якого є товариство з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" за договором оренди від 13.07.2009 № 11) під діагностичний центр за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 80, територія Інституту патології хребта та суглобів ім. проф. М.І. Ситенка НАМН України, в проміжок часу з 2009 по 2011 роки ?

Так, у висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України зазначено, що реконструкція за вказаною вище адресою в період з 2009 по 2011 роки не здійснювалась. Також, в даному висновку вказано, що проведені в приміщенні будівельні роботи, відповідно до вимог нормативно - правових актів в будівництві, відносяться до робіт, на виконання яких не вимагається дозвіл, зазначені роботи проведені у відповідності до вимог п.п. 2, 5, 6, 8, 12, 20, 26, 27 Переліку будівельних робіт, на виконання яких не вимагається дозвіл, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1104 від 30.09.2009, зазначені роботи не потребують оформлення дозволу на їх проведення та, відповідно, введення в експлуатацію об'єкта, на якому проведені такі роботи.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проте, під час судового розгляду справи відповідачем не доведено обґрунтованості та правомірності викладених в акті № 119-А, висновків, а відтак і законності припису № 119-Пр від 04.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 13/1020-2599 від 18.04.2018.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що припис № 119-ПР від 04.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області та постанова № 13/1020-2599 від 18.04.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області винесені з порушенням норм чинного законодавства України, є неправомірними, а отже, підлягають скасуванню.

Згідно з частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Таким чином, вимоги товариства з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" підлягають частковому задоволенню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" (місцезнаходження - вул. Юрія Іллєнка, буд. 81, кв. 146, м. Черкаси, Черкаська область, 18000, ідентифікаційний код - 35318090) до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області (місцезнаходження - вул. Космічна, буд. 21-А, корп. 1, м. Харків, 61145) про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування наказу, визнання протиправними та скасування припису й постанови - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис - 119-ПР від 04.04.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області.

Визнати протиправним та скасувати постанову № 13/1020-2599 від 18.04.2018 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківський області.

В задоволення решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "СКЕН ЛАЙФ" (ідентифікаційний код - 35318090) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно - будівельної інспекції України (ідентифікаційний код - 37471912) судовий збір в розмірі 25549 (двадцять п'ять тисяч п'ятсот сорок дев'ять) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 22 липня 2019 року.

Суддя А.С. Мороко