Справа № 522/2176/19
Суддя: Шенцева О. П.
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 522/2176/19
Провадження 2-а/522/253/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді Шенцевої О.П.,

при секретарі Соболевій О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі справу адміністративну за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в особі Заступника начальника управління Якименка Руслана Костянтиновича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в особі Заступника начальника управління Якименка Руслана Костянтиновича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 04.12.2018 року № 869/18 та закриття провадження по справі.

У судовому засіданні позивачка позовні вимоги підтримала у повному обсязі та просила їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав просив у його задоволенні відмовити, надавши відзив на позов.

Вивчивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що позов необґрунтований, недоведений та задоволенню не підлягає, на підставі нижченаведеного.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553, на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/162 ДАБК від 02.07.2018 року та звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства (звернення ОСОБА_2 . вх. № 01-10/399-ЗГ від 16.08.2018р.) було видано направлення для проведення позапланового заходу на об`єкті з виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху та підвалу загальною площею 40,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1, № 001068 від 20.08.2018 року зі строком дії з 20.08.-27.08.2018 року.

Перевіркою встановлено, що нежитлові приміщення першого поверху та підвалу загальною площею 40,8 кв.м. по АДРЕСА_1 належать на праві приватної власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 29.05.2018 року.

Відповідно до п. 7 вказаного договору продавець стверджує, що самочинні переобладнання, перепланування, добудови, перебудови, реконструкції щодо майна та/або його складових частин не здійснювалися. Вищевказане майно візуально оглянуто покупцем до підписання цього договору.

Планувальна схема приміщень квартири відображена в технічному паспорті інвентаризації нерухомого майна, виготовленому КП «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради від 09.05.2018 року.

Вищевказані нежитлові приміщення першого поверху та підвалу в цілому складаються з нежитлових приміщень першого поверху та підвалу загальною площею 40,8 кв.м., у тому числі: приміщення першого поверху площею 3,4 м.кв. та приміщення підвалу площею 37,4 м.кв.

На момент виїзду на місце зафіксовано, що на даному об`єкті виконані будівельні роботи з реконструкції вищевказаних нежитлових приміщень першого поверху та підвалу шляхом добудови додаткового приміщення на першому поверсі на прибудинковій території загального користування, чим збільшено загальну площу орієнтовно на 10 кв.м.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект - це документація для будівництва об`єктів архітектури, що складається з креслень, графічних і текстових матеріалів, інженерних і кошторисних розрахунків, які визначають містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні та технологічні рішення, вартісні показники конкретного об`єкта архітектури, та відповідає вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» погодження проекту - процедура встановлення відповідності проектних рішень вихідним даним на проектування.

Згідно з п. 3.17 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво проектна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Згідно з п. 4.8 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація має бути розроблена з урахуванням усіх документів будівельних норм та стандартів, чинних на час її передачі у виробництво.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Проектну та дозвільну документацію на проведення будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху та підвалу за весь період проведення перевірки не пред`явлено.

За результатом здійсненого заходу державного архітектурно-будівельного контролю було складено акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 001068, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 498/18 від 27.08.2018 року шляхом набуття в установленому законом порядку право на виконання будівельних робіт за даною адресою або привести самочинно реконструйований об`єкт у відповідність до договору купівлі-продажу від 29.05.2018 року за № 407 та технічного паспорту інвентаризації нерухомого майна, виготовленого КП «Бюро технічної інвентаризації» Одеської міської ради від 09.05.2018 року, в термін до 27.10.2018 року та протокол про адміністративне правопорушення від 27.08.2018 року.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та ДСТУ-Н.Б.В.1.2-16:2013 визначення класу наслідків (відповідальності) (Додаток А), даний об`єкт будівництва відноситься до об`єктів з незначним класом наслідків (відповідальності) - СС1.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Згідно з даними єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху та підвалу за адресою: АДРЕСА_1 .

Такими чином, ОСОБА_1 виконала будівельні роботи з реконструкції нежитлових приміщень першого поверху та підвалу за адресою: АДРЕСА_1 без отримання права на виконання таких робіт, чим порушила ч. 1 ст. 34 та абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та абз. 2 п. 5 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України за № 466 від 13 квітня 2011 року.

В подальшому Управлінням на підставі наказу Управління № 01-13/162 ДАБК від 02.07.2018 року та необхідності проведення перевірки виконання вимог Припису № 498/18 було видано направлення на проведення позапланової перевірки № 001582 від 15.11.2018 року з терміном дії з 15.11.2018 до 20.11.2018 року, для проведення позапланово перевірки на об`єкті за адресою АДРЕСА_1 .

Відповідно до п. 14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до даних єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, які засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, відсутня інформація стосовно реєстрації дозвільних документів на проведення будівельних робіт за даною адресою.

Повідомлень від ОСОБА_1 про усунення виявлених порушень та виконання вимог припису за вищевказаною адресою до Управління не надходило.

Таким чином, позивач не виконала вимоги припису Управління від 27.08.2018 року за № 498/18, чим порушила абз. 3 п. 14 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю» за № 553 від 23.05.2011 року.

Постановою заступника начальника управління-начальника інспекційного відділу № 1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича № 869/18 від 04.12.2018 року по справі про адміністративне правопорушення, позивач був притягнутий до адміністративній відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі про матеріалів адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, суд зазначає, що відповідно до вимог ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з ч. 1 ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Відповідно до вимог ст. 279 КУпАП розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу. Головуючий на засіданні колегіального органу або посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Після цього оголошується протокол про адміністративне правопорушення. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Згідно із ст. 283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.

З огляду на викладене вище, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідачем було дотримано вимог чинного законодавства щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 та у подальшому винесення постанови по справі про адміністративне правопорушення, якою позивач була притягнута до адміністративній відповідальності за вчинення правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 22.12.2010 № 23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За таких вищенаведених підстав можна зробити висновок, що суб`єктом владних повноважень було дотримано принципів правомірної адміністративної поведінки.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи чи інтереси.

Відповідно до ч. 3 ст. 73 КАС України, сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Суд дійшов висновку, що постанова по справі про адміністративне правопорушення № 057/18 від 12.02.2018 року, винесена заступником начальника Управління - начальника інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Р.К. відносно ОСОБА_1 про накладання адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800 гривень винесена на підставі та за результатом всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю постанова є законною та обґрунтованою, у зв`язку з чим у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Частиною 3 ст. 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд, як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без зміни, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.3 ст.242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Керуючись ст. ст. 2, 7-9, 72-77, 241-246, 250 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради в особі Заступника начальника управління Якименка Руслана Костянтиновича про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Суддя

08.07.19