Справа № 640/10283/19
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2019-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

19 липня 2019 року м. Київ № 640/10283/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шулежко В.П., розглянувши клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи в адміністративній справі за позовом Громадянина Федеративної Республіки Сомалі ОСОБА_1 до Державної міграційної служби України, за участю третьої особи - Управління Державної міграційної служби України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся громадянин Федеративної Республіки Сомалі ОСОБА_1 (далі - позивач) з позовом до Державної міграційної служби України (далі - відповідач), за участю третьої особи - Управління Державної міграційної служби України у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування рішення № 28-19 від 08.02.2019 про відмову у визнанні біженцем або особою, яка потребує додаткового захисту, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.06.2019 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

До суду надійшло клопотання від представника Державної міграційної служби України, в якому просить розглядати дану справу у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За приписами частини другої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною другою статті 257 КАС України передбачено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає положенням частини четвертої статті 12 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно частини третьої статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За правилами частини шостої статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, а також, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Зміст клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення судового засідання.

Суд зазначає, що згідно з ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.

Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.

Відповідачем у своєму клопотанні не обґрунтовано належним чином та не підтверджено необхідність призначення у справі судового засідання.

Враховуючи викладене, а також беручи до уваги те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання, суд дійшов висновку про необґрунтованість клопотання відповідача про розгляд даної справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Керуючись положеннями статей 12, 248, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Державної міграційної служби України про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Шулежко