Справа № 752/15008/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого - судді Земляної Г.В.

суддів Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О.

за участю секретаря Такаджі Л.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва 20 липня 2019 року

у справі №752/15008/19

за позовом ОСОБА_1

до відповідача Дільничної виборчої комісії № 800005 територіального виборчого округу №211

про уточнення списку виборців

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернувся до Голосіївського районного суду міста Києва з позовом до Дільничної виборчої комісії № 800005 територіального виборчого округу № 211, в якому просив:

- зобов`язати Дільничну виборчу комісію № 800005 територіального виборчого округу № 211 внести ОСОБА_1 до списку виборців.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що він ознайомився зі списком виборців на дільничній виборчій комісії №80005 територіального виборчого округу № 211 та виявив, що його не включено до списку виборців. Зазначив, що він прописаний в Донецькій області м. Горлівка та є внутрішньо переміщеною особою. Однак враховуючи, що фактичне місце проживання/перебування за адресою АДРЕСА_1 , позивач просить суд зобов`язати відповідача внести його до списку виборців.

Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва 20 липня 2019 року адміністративний позов залишено без розгляду на підставі частини третьої статті 274 КАС України.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення у справі, яким позов задовольнити в повному обсязі.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на неконституційності та незаконності рішення суду, неповне з`ясування всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, порушення судом норм процесуального права, що є підставою для скасування судового рішення.

Відповідачем відзив на апеляційну скаргу подано не було.

Сторони були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, проте у судове засідання не з`явилися.

Частиною 4 статті 229 КАС України встановлено, що у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.

Особливості провадження у справах щодо уточнення списку виборців зазначені у ст. 274 КАС України.

Право звернутися з адміністративним позовом про уточнення списку виборців, у тому числі про включення або виключення зі списку себе особисто або інших осіб, має кожен, хто має право голосу на відповідних виборах або референдумі (ч. 1 ст. 274 КАС України)

Відповідно до частини третьої статті 274 КАС України, позовна заява про уточнення списку виборців подається до адміністративного суду без сплати судового збору. Позовну заяву може бути подано не пізніш як за два дні до дня голосування.

Як вбачається з матеріалів справи, адміністративний позов про уточнення списку виборців, позивачем до суду першої інстанції подано 20.07.2019 (а.с. 1).

Указом Президента від 21 травня 2019 року № 303/2019 «Про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України та призначення позачергових виборів», призначено позачергові вибори до Верховної Ради України на 21 липня 2019 року.

Особливості обчислення процесуальних строків в окремих категоріях адміністративних справ, зокрема, у справах щодо уточнення списку виборців, передбачено статтею 270 КАС України.

Частиною 1 статті 270 КАС України, на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 270 КАС України, строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події (ч. 3 ст. 270 КАС України).

Згідно з частиною п`ятою статті 270 КАС України, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, частина п`ята статті 270 КАС України містить імперативну норму, відповідно до якої, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду, у разі порушення цих строків такі строки поновленими бути не можуть, а позовні заяви та апеляційні скарги залишаються без розгляду.

Колегія суддів зазначає, що під строком звернення до адміністративного суду розуміється строк, протягом якого особа має право звернутися з адміністративним позовом і розраховувати на одержання судового захисту.

Крім цього, інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Виходячи з аналізу вищевказаних норм та враховуючи приписи частини третьої статті 274 КАС України, позовну заяву щодо уточнення списку виборців, може бути подано не пізніш як за два дні до дня голосування.

Оскільки, голосування на позачергових виборах до Верховної Ради України призначено на 21 липня 2019 року, а позивачем подано позов до Голосіївського районного суду міста Києва 20 липня 2019 року, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач звернувся до суду у термін менший ніж 2 дні до дня голосування, а тому позов підлягає залишенню без розгляду.

Як зазначає частина друга статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди при розгляді справ, практику Європейського Суду з прав людини, застосовують як джерело права.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

Згідно з пунктом 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України», право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Враховуючи вищенаведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що оскільки позовна заява подана з пропуском встановленого процесуальним законом строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, суд першої інстанції обґрунтовано залишив позовну заяву без розгляду.

При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

На підставі викладеного, керуючись 268, 270, 271, 272, 274, 316, 321, 322, КАС України, Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва 20 липня 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення і не оскаржується.

Головуючий суддя: Г.В. Земляна

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І.О. Лічевецький