Справа № 640/2298/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

17 липня 2019 року м. Київ № 640/2298/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Келеберди В.І., розглянувши у порядку письмового провадження клопотання Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та рішення, скасування такого рішення та зобов`язання утриматися від вчинення певних дії, -

ВСТАНОВИВ:

до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 з позовом до Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя, в якому просить (з урахуванням заяви про зміну предмету позову) визнати протиправними дії Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Витій раді правосуддя по виконанню питання 4 порядку денного Протоколу № 1, засідання Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя від 25 січня 2019 року; визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя по виконанню п. 4 порядку денного Протоколу № 1, засідання Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя від 25 січня 2019 року; визнати протиправним та скасувати рішення, прийняте за результатами розгляду п. 9 порядку денного засідання Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, закріплене Протоколом № 2 від 15 лютого 2019 року, яким вирішено: «визначити переможцем конкурсу на зайняття посади державної служби категорії «А» в системі правосуддя Голови Державної судової адміністрації України ОСОБА_3».

Ухвалою суду від 12.02.2019 року провадження у справі відкрито та вирішено здійснювати розгляд справи одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою суду від 05.04.2019 року задоволено клопотання представника Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя, залучено ОСОБА_3 до вирішення справи №640/2298/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

15.07.2019 року до суду від Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя надійшло клопотання про закриття провадження у справі.

Дане клопотання обгрунтоване тим, що за інформацією секретаріату Вищої ради правосуддя ОСОБА_1 не подавав документів для участі у конкурсі на зайняття посад державної служби категорії «А», оголошеного на підставі рішення Вищої ради правосуддя від 17.01.2019 року №142/0/15-19, отже він не є учасником конкурсу та позбавлений права оскарження будь-яких рішень Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя, оскільки у вказаних правовідносинах суб`єкт оскарження обмежується законодавством, не може будь-яка особа оскаржувати рішення будь-яких комісій.

Заявник наголошує, що право на оскарження рішення (індивідуального акту) суб`єкта владних повноважень надано особі, щодо якої воно прийняте або безпосередньо стосується прав, свобод та інтересів цієї особи. Оскільки позивач не є учасником (суб`єктом) правовідносин, які виникли із прийняттям оскаржуваних рішень Комісії, які є правовими актами ненормативного характеру (стосуються виключно проведення та визначення переможця конкурсу), то і відповідно такі дії та рішення Комісії не породжують для позивача і права на захист, тобто права на звернення із цим адміністративним позовом.

Відповідно до ст.238 КАС України суд закриває провадження у справі: якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства; якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом; якщо сторони досягли примирення; якщо є такі, що набрали законної сили, постанова чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав; у разі смерті або оголошення в установленому законом порядку померлою фізичної особи або припинення юридичної особи, за винятком суб`єкта владних повноважень, які були однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва; щодо оскарження нормативно-правових актів суб`єктів владних повноважень чи окремих їх положень, якщо оскаржуваний нормативно-правовий акт або відповідні його положення визнано протиправними і нечинними рішенням суду, яке набрало законної сили; щодо оскарження індивідуальних актів та дій суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані акти та дії суб`єкта владних повноважень було змінено або скасовано рішенням суду, яке набрало законної сили; щодо оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо оскаржувані порушення були виправлені суб`єктом владних повноважень і при цьому відсутні підстави вважати, що повне відновлення законних прав та інтересів позивача неможливе без визнання рішень, дій або бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними після такого виправлення.

Про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету. Ухвала суду про закриття провадження у справі може бути оскаржена.

З аналізу вищевикладених норм законодавства вбачається, що положення КАС України містять вичерпний перелік підстав, що дають право на закриття провадження у справі, при цьому, заявник у своєму клопотанні не посилається на жодну з них та не конкретизує на якій підставі суд має закрити провадження у справі.

Разом з тим суд зазначає, що позивач в позовній заяві в обгрунтування наявності порушеного права зазначив, що проведення у незаконний, на його думку, спосіб конкурсу на посаду, яку він займає, суперечить нормам чинного законодавства, є прямим порушенням його прав.

При цьому, у постанові від 20.02.2019 року у справі № 522/3665/17 Верховний Суд сформулював загальні підходи до визначення законного інтересу як предмета судового захисту в адміністративному судочинстві.

Відповідно до вимог ст.ст. 2, 5 КАС України об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Отже, судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який має такі ознаки:

- має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання;

- пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом;

- є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає;

- є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу (на це вказує слово «її»);

- суб`єктом порушення позивач вважає суб`єкта владних повноважень.

Обставинами, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу (а отже і матеріально-правової заінтересованості), є:

- незаконність інтересу - його суперечність Конституції України, законам України, принципам права;

- не правовий характер вимог - вимоги не породжують правових наслідків для позивача. Це виключає можливість віднесення спору до «юридичного» відповідно до ч. 2 ст. 124 Конституції України;

- встановлена законом заборона пред`явлення позову на захист певного інтересу (наприклад, заборона оскаржувати рішення дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя особою, яка подала скаргу на суддю);

- коло осіб, які можуть бути позивачами, прямо визначено законом, і позивач до їх числа не належить (це свідчить про відсутність матеріальної правоздатності);

- позивач звернувся за захистом інтересів інших осіб - держави, громади, фізичної або юридичної особи без відповідних правових підстав або в інтересах невизначеного кола осіб.

Законний інтерес може бути захищено судом, якщо позивач вважає, що його законний інтерес, за захистом якого він звернувся до суду:

- порушено (щодо протиправних діянь, які мали місце і припинилися) або

- порушується (щодо протиправних діянь, які тривають) або

- створюються перешкоди для його реалізації (щодо протиправних діянь, які тривають і є перешкодами для реалізації права в теперішньому або в майбутньому часі) або

- мають місце інші ущемлення законних інтересів.

З`ясування матеріально-правової заінтересованості позивача передує розгляду питання щодо дій та рішень відповідача, які оскаржуються.

З урахуванням наведеного та враховуючи, що судом не встановлено обставин, що свідчать про очевидну відсутність у позивача законного інтересу, суд приходить до висновку про відсутність підстав для закриття провадження у справі.

Крім того, суд наголошує, що заявником вже піднімалося питання про відсутність порушеного права позивача, оцінку якому було надано в ухвалі суду від 19.03.2019 року, а саме зазначено, що виходячи зі змісту ч. 1 ст. 2 КАС України та за змістом завдання й суттю судового способу вирішення публічно-правового спору є саме захист прав та інтересів особи від порушень зі сторони суб`єкта владних повноважень.

Відповідно, звертаючись з позовом до суду позивач декларував наявність необхідності захисту його права чи інтересу. Проте, оцінка дійсності порушення такого права чи інтересу судом може бути надана лише під час вирішення справи по суті.

Керуючись ст. ст. 171, 257, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Комісії з питань вищого корпусу державної служби в системі правосуддя при Вищій раді правосуддя про закриття провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.І. Келеберда