Справа № 320/3659/19
Суддя: Брагіна О.Є.
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

11 липня 2019 року м. Київ № 320/3659/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Брагіна О.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до міжрайонного управління у Ставищенському та Таращанському районах Головного управління Держгеокадастру у Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності на земельні ділянки,

в с т а н о в и в:

до Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до міжрайонного управління у Ставищенському та Таращанському районах Головного управління Держгеокадастру у Київській області про зобовязання відповідача скасувати реєстрацію права власності на земельні ділянки, що належать ОСОБА_2 на підставі державних актів серії НОМЕР_1 та НОМЕР_2 .

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і, чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених Кодексом.

За результатом дослідження позовної заяви та долучених до неї матеріалів, суд приходить до висновку, що даний спір не підсудний адміністративному суду, з огляду на таке:

відповідно до п.2 ч.1 ст.4 КАСУ, публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Адміністративна справа це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Водночас, положеннями ч.3 ст.19 КАСУ передбачено, що адміністративні суди не розглядають позовні вимоги, які є похідними від вимог у приватно-правовому спорі і заявлені разом з ними, якщо цей спір підлягає розгляду в порядку іншого судочинства, ніж адміністративне, і знаходиться на розгляді відповідного суду.

Акцентуючи увагу на критерії розмежування судової юрисдикції (суб`єктний склад спірних правовідносин та характер спірних матеріальних правовідносин); завдання адміністративного судочинства (захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб); критерії юрисдикції адміністративних судів (публічно-правові спори фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень, дій чи бездіяльності), Велика Палата ВС визнала помилковою позицію судів, за якої до категорії адміністративних спорів було віднесено спір за позовом приватного підприємства на дії та рішення державного реєстратора щодо проведення реєстрації речових прав на земельну ділянку.

Спираючись на положення п. 27 постанови ВП зазначила, що «помилковим є застосування статті 17 КАС України та поширення юрисдикції адміністративних судів на всі спори, стороною яких є суб`єкт владних повноважень, оскільки при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду адміністративних і господарських справ недостатньо застосування виключно формального критерію - визначення суб`єктного складу спірних правовідносин. Визначальною ознакою для правильного вирішення спору є характер правовідносин, з яких виник спір. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин» (Постанова Великої палати ВС від 4.09.2018 р. по справі № 823/2042/16). Тому при визначенні предметної підсудності справи, адміністративним судом аналіз справи будується на поєднанні критерію суб`єктивного складу та матеріального змісту спірних правовідносин. Така виключність оцінки є визначальною для суду. Спір виникає на підставі юридичного факту й саме цим породжує відповідні правовідносини. У ситуації, що аналізується, юридичним фактом є захист права власності, дії державного реєстратора у даному випадку є похідними від будь-яких рішень, пов`язаних з набуттям, припиненням та виникненням права власності на земельні ділянки, отже саме факт виникнення права власності породжує спірні правовідносини у даній справі, що обумовлюють і визначення предмета спору як приватно-правового, що має розглядатися виключно в режимі цивільного судочинства.

Як слідує із позову, 05.10.2009 р., рішенням Таращанського районного суду Київської області були визнані недійсними державні акти про право власності на землю та на право постійного користування землею, видані ОСОБА_2 . Позов було заявлено прокурором Таращанського району Київської області в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання недійсними державних актів на земельні ділянки, які належали ОСОБА_2 відповідно до державних актів на землю серії НОМЕР_1 та НОМЕР_2 . Відтак вимога про внесення відповідного запису до Державного реєстру прав та обтяжень є похідною від вимоги про визнання недійсними та скасування права власності на земельні ділянки. Позивачка стверджує, що для реєстратора управління Держгеокадастру визнання недійсними державних актів про право власності на земельні ділянки не є підставою для скасування цього права, зареєстрованого за іншим власником.

Виходячи зі змісту спірних відносин, останні є відносинами з приводу реалізації права власності конкретно визначеного суб`єкта на земельні ділянки, спір щодо якого пов`язаний з оформленням цього права шляхом внесення відповідної інформації до державної інформаційної бази даних.

На підставі п.1 ч.1 ст.170 КАСУ, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Ураховуючи викладене, керуючись статтями 170, 171, 243, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 (код НОМЕР_3 , АДРЕСА_1 ) до міжрайонного управління у Ставищенському та Таращанському районах Головного управління Держгеокадастру у Київській області, третя особа: ОСОБА_2 про скасування днржавної реєстрації права власності на земельні ділянки.

2. Роз`яснити позивачеві, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

3. Копію ухвали разом з матеріалами позовної заяви надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Суддя Брагіна О.Є.