Справа № 815/2378/18
Суддя: Чиркін С.М.
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 липня 2019 року

Київ

справа №815/2378/18

адміністративне провадження №Зі/9901/176/19

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Чиркіна С.М., розглянув в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І. у справі № 815/2378/18 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради, Юридичного департаменту Одеської міської ради, особа, яка бере участь у справі ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Верховного Суду знаходиться справа № 815/2378/18 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради, Юридичного департаменту Одеської міської ради, особа, яка бере участь у справі ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності.

12 липня 2019 року на адресу Верховного Суду надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів у складі : Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І., які визначені для розгляду справи № 815/2378/18 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради, Юридичного департаменту Одеської міської ради, особа, яка бере участь у справі ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності.

Заяву обґрунтовано тим, що за даними, які відображаються на порталі "Судова влада України" за результатом пошуку справи відображаються невірно зазначені сторони, а саме відповідачі, оскільки позивач оскаржує дії посадових осіб Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради в особі директора КП ОСОБА_3 , та юридичного департаменту Одеської міської ради в особі директора департаменту ОСОБА_4 , а не самих суб`єктів владних повноважень. Вказана помилка, на думку позивача, допущена і в ухвалах про відкриття касаційного провадження.

Водночас заявник вказує, що касаційні скарги позивача та ОСОБА_2 подані 02 травня 2019 року, проте зареєстровані в автоматизованій системі документообігу суду та визначено склад суду лише 13 травня 2019 року. До складу суду входять головуючий суддя - Бучик А.Ю., судді Гімон М.М., Мороз Л.Л., проте з незрозумілих причин 22 травня 2019 року замінено суддю Гімона М.М. на Рибачука А.І.

Позивач висловлює недовіру вказаному складу суду, оскільки судді неодноразово розглядали справи відповідної категорії та висловили свою позицію. Крім того, заявник вказує на те, що в березні 2019 року колегія суддів у складі: головуючого судді Бучик А.Ю., суддів Гімона М.М., Мороз Л.Л. відмовила у відкритті касаційного провадження за скаргою позивача в іншій справі. Вказані обставини викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності колегії суддів, а тому просить її заяву про відвід суддів задовольнити.

Порядок вирішення заявленого відводу та самовідводу визначений ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Згідно із частинами 3, 4 статті 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 09 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І. визнано необґрунтованою, справу № 815/2378/18 із заявою про відвід колегії суддів передано до Секретаріату Касаційного адміністративного суду для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, в порядку, передбаченому КАС України, для розгляду заяви. Провадження у справі зупинено до вирішення питання про відвід складу суду іншим суддею.

За результатами автоматизованого розподілу від 12 липня 2019 року заяву ОСОБА_1 про відвід суддів Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І. у справі № 815/2378/18 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради, Юридичного департаменту Одеської міської ради, особа, яка бере участь у справі ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності, передано для вирішення судді Чиркіну С.М.

Відповідно до частини 8 статті 40 КАС України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження.

Відповідно до частини 10 статті 40 КАС України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід.

Перевіривши заяву ОСОБА_1 про відвід судом встановлено таке.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначено статтею 36 КАС України, відповідно до частини 1 якої суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу.

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Згідно з частиною 2 зазначеної статті суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу (щодо недопустимості повторної участі судді в розгляді адміністративної справи).

Відвід заявлено з підстави, визначеної пунктом 4 частини 1 статті 36 КАС України, а саме: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Зокрема, заявник у своїй заяві вказує на те, що за даними, які відображаються на порталі "Судова влада України" за результатами пошуку справи відображаються невірно зазначені сторони, а саме відповідачі, оскільки позивач оскаржує дії посадових осіб Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради в особі директора КП ОСОБА_3 , та юридичного департаменту Одеської міської ради в особі директора департаменту ОСОБА_4 , а не самих суб`єктів владних повноважень не можуть бути взяті до уваги, тому що безпосередньо сама посадова особа установи може бути відповідачем тільки у виключних випадках, передбачених законом.

Стосовно того, що касаційні скарги позивача та ОСОБА_2 , подані 2 травня 2019 року, проте зареєстровані в автоматизованій системі документообігу суду та визначено склад суду тільки 13 травня 2019 року, не стосуються дій та поведінки судді, оскільки питання реєстрації касаційної скарги та визначення складу суду не належить до обов`язків судді, а тому вказані обставини не можуть свідчити про його упередженість або необ`єктивність щодо заявника.

Щодо зміни складу суду необхідно зазначити, що суддю Верховного Суду Гімона М.М. введено до складу судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів на підставі рішення зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20 травня 2019 року № 14.

У зв`язку зі зміною спеціалізації, на підставі п. п. 2.3.25 п. 2.3 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (зі змінами), і п. 3.4 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14 грудня 2017 року № 8 та на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду Н. Богданюк від 22 травня 2019 року проведено повторний автоматизований розподіл справи № 815/2378/19.

Отже, сумніви позивача, щодо правомірності формування складу колегії ґрунтуються на припущеннях та спростовуються об`єктивними доказами, зокрема інформацією зазначеною у протоколі передачі судової справи визначеному складу суду.

Так, метою запровадження інституту відводу судді (суддів) від розгляду справи є гарантування безсторонності суду, зокрема, з ціллю запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (її) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Практика цього Суду свідчить, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (пункті 45-50 рішення ЄСПЛ у справі "Морель проти Франції"; пункт 23 рішення ЄСПЛ у справі "Пескадор Валеро проти Іспанії") або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (пункт 40 рішення ЄСПЛ у справі "Лука проти Румунії"), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (пункт 44 рішення ЄСПЛ у справі "Ветштайн проти Швейцарії"; пункт 30 рішення ЄСПЛ у справі "Пабла Кю проти Фінляндії"; пункт 96 рішення ЄСПЛ у справі "Мікалефф проти Мальти").

ЄСПЛ в пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно об`єктивного критерію цей суд указує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункт 52 рішення у справі "Білуха проти України").

Проаналізувавши викладені в заяві доводи, Суд вважає за необхідне зазначити, що обставини наведені позивачем , є лише припущеннями, оскільки не підтверджуються жодними належними доказами та, відповідно, не можуть вважатись такими, що викликають сумнів у неупередженості та необ`єктивності колегії суддів.

Таким чином, будь-яких з вищенаведених обставин, які б давали підстави для відводу колегії суддів у складі: Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І. у справі № 815/2378/18 не встановлено, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід суддів необхідно відмовити.

Керуючись статтями 36, 39, 40, 248, 256 КАС України, Суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду Бучик А.Ю., Мороз Л.Л., Рибачука А.І. у справі № 815/2378/18 за позовом ОСОБА_1 до Комунального підприємства "Бюро технічної інвентаризації" Одеської міської ради, Юридичного департаменту Одеської міської ради, особа, яка бере участь у справі ОСОБА_2 про визнання протиправною бездіяльності - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Чиркін