Справа № 340/157/19
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

17 липня 2019 року м. Дніпросправа № 340/157/19
Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпро апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року, (суддя суду першої інстанції Брегей Р.І.), прийняте у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький, повний текст рішення складений 11.04.2019 року, в адміністративній справі №340/157/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування наказу,-

в с т а н о в и в :

18 січня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції в Кіровоградській області від 04.01.2019 року №23/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 »

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що на думку позивача до нього було неправомірно застосовано заходи дисциплінарного впливу. Позивач вказує, що не виконав письмове доручення керівника про продовження строку проведення перевірки, оскільки вважав його явно незаконним. Також, зазначає, що оскільки визначених п. 2.17 розділу ІІ Порядку контролю проведення перевірки підстав для продовження перевірки арбітражного керуючого не було, тому проведення перевірки було закінчено в строки з врахуванням пояснень наданих арбітражним керуючим.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року в задоволенні адміністративного позову - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції позивач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована доводами адміністративного позову, також 17.09.2018 року від арбітражного керуючого Сухорукової Н.М. надійшли пояснення вих. №01-10/09/001 від 16.09.2018 року, на яких була проставлена резолюція керівника: Внести зміни до наказу про перевірку та провести її у строк до 27.09.2018 року. Дана резолюція прямо суперечить нормам Закону, оскільки виключні підстави для продовження строку перевірки - відсутні, а від арбітражного керуючого надійшов повний пакет документів для перевірки.

Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що 14.09.2018 року на підставі наказу «Про проведення виїзної перевірки арбітражного керуючого Сухорукової Н.М.» комісія у складі працівників сектору з питань банкрутства ГТУЮ прибула на місце проведення перевірки, та виявила відсутність арбітражного керуючого на місці здійснення перевірки, про що складено Акт про відсутність арбітражного керуючого на місці здійснення планової перевірки.

17.09.2018 року від арбітражного керуючого Сухорукової Н.М. надійшов лист датований 16.09.2018 року в якому повідомлено, що про проведення планової перевірки вона дізналась лише 13.09.2018 року, прибути 14.09.2018 року на робоче місце вона не може, оскільки знаходиться у запланованій відпустці з 08.08.2018 року по 17.09.2018 року за межами міста. Просить продовжити строк проведення перевірки або відкласти її на інший час. Начальником управління було прийнято рішення про внесення змін до наказу «Про проведення виїзної перевірки арбітражного керуючого Сухорукової Н.М.» в частині продовження строків проведення перевірки. Дане рішення / доручення начальника ГТУЮ у Кіровоградській області було викладено 17.09.2018 року письмово у вигляді резолюції на листі арбітражного керуючого, та відповідальною особою за виконання доручення визнано завідувача сектору з питань банкрутства - ОСОБА_1. Натомість останнім не підготовлено проект внесення змін до наказу про проведення перевірки в частині продовження строку проведення планового заходу. У зв`язку із зазначеним, позивача було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. На думку відповідача, позивача обґрунтовано та правомірно притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а підстави для скасування оскаржуваного наказу - відсутні.

Також, у відзові відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи у відкритому судовому засіданні за участю сторін.

Суд апеляційної інстанції, розглянувши клопотання, заявлено у відзові на апеляційну скарги, вважає, що воно не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи про прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, окрім справ, в яких позивачами є службові особи, які у значенні Закону України "Про запобігання корупції" займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, з огляду на те, що дана категорія справ відноситься до справ незначної складності, в яких встановлено скорочені строки розгляду справ даної категорії, тобто пріорітетним є швидке вирішення справи, обґрунтованим є розгляд справи в порядку письмового провадження, а тому в задоволенні клопотання Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області про розгляд справи за участі сторін слід відмовити.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 04.01.2019 року відповідно до наказу №23/02 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 » винесеного на підставі подання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за вчинення дисциплінарного проступку передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 Закону України «Про державну службу».

Вважаючи зазначений наказ протиправним позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що доручення, яке необхідно було виконати позивачу не носить неправомірний характер, а строк проведення перевірки арбітражного керуючого можливо було продовжити з урахуванням обставин, що мали місце. В свою чергу, суд першої інстанції вказав, що при невиконанні розпорядження свого керівника, яке позивач вважав протиправним, він не повідомив про це керівника вищої ланки, як це передбачено Законом. З огляду на викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що підстави для скасування наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани - відсутні.

Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Порядок проходження державної служби, особливості дисциплінарної відповідальності державних службовців на момент виникнення спірних правовідносин було врегульовано Законом України 10 грудня 2015 року № 889-VIII "Про державну службу" (далі - Закон № 889-VIII).

Статтею 8 Закон № 889-VIII визначено, що державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Згідно вимог частини першої статті 65 Закону № 889-VIII підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п. 5 ч. 2 статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарними проступками є: невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

Відповідно до частини першої статті 66 Закону № 889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження;2) догана;3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Як видно з матеріалів справи підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани послугувало те, що ним не виконано доручення керівника про внесення змін в наказ «Про проведення виїзної перевірки арбітражного керуючого Сухорукової Н.М.» в частині продовження строку проведення перевірки.

Позивач не заперечує факт того, що доручення керівника було належним чином доведене до нього резолюцією на листі арбітражного керуючого 17.09.2019 року, однак зазначає, що не виконав вказане доручення з огляду на його не відповідність Закону.

Суд апеляційної інстанції вважає такі доводи позивача протиправними з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону №889- VIII, державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостоюцієї статті.

У відповідності до ч. 6 ст. 9 Закону №889- VIII, державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення.

Позивачем до суду не надано доказів дотримання порядку, визначеного ч. 6 ст. 9 Закону №889- VIII, ним не виконано доручення керівника у вигляді резолюції з особистих міркувань щодо його законності, що не відповідає вимогам Закону та свідчить про безпідставне невиконання ОСОБА_1 доручення керівника.

Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу на наступне.

14.09.2018 року на підставі наказу «Про проведення виїзної перевірки арбітражного керуючого Сухорукової Н.М.» комісія у складі працівників сектору з питань банкрутства ГТУЮ прибула на місце проведення перевірки, та виявила відсутність арбітражного керуючого на місці здійснення перевірки, про що складено Акт про відсутність арбітражного керуючого на місці здійснення планової перевірки.

17.09.2018 року від арбітражного керуючого Сухорукової Н.М. надійшов лист арбітражного керуючого Сухорукової Н.М. від 16.09.2018 року в якому повідомлено, що про проведення планової перевірки вона дізналась лише 13.09.2018 року, прибути 14.09.2018 року на робоче місце вона не може, оскільки знаходиться у запланованій відпустці з 08.08.2018 року по 17.09.2018 року за межами міста.

Наказом Міністерства юстиції України від 27 червня 2013 року №1284/5 затверджено Порядок контролю за діяльністю арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів) (далі - Порядок).

Приписами пункту 2.4 Порядку встановлено, що строк проведення планової перевірки не може перевищувати 8 робочих днів.

Відповідно до пп. 2.15.2 п 2.15 Порядку, арбітражний керуючий вважається повідомленим про проведення перевірки належним чином за умови, якщо повідомлення про проведення перевірки надіслано (вручено) йому органом контролю у строки та спосіб, визначені цим Порядком. Докази надсилання повідомлення арбітражного керуючого про проведення перевірки є невід`ємною частиною матеріалів перевірки.

Згідно із п. 2.16 Порядку, дата проведення перевірки може бути перенесена у разі неможливості її проведення з підстав, незалежних від органу контролю чи арбітражного керуючого, за вмотивованим рішенням органу контролю.

Проведення перевірки може бути перенесено за рішенням органу контролю до початку проведення перевірки виключно у виняткових випадках, якщо з об`єктивних підстав проведення перевірки у встановлений строк є неможливим.

У відповідності до п. 2.17 Порядку, проведення перевірки може бути продовжено понад строки, зазначені в пункті 2.4цього розділу, за рішенням органу контролю виключно у виняткових випадках, якщо для проведення перевірки необхідно отримати в інших фізичних чи юридичних осіб додаткову інформацію, без отримання якої завершення проведення перевірки є неможливим або у випадку тимчасової непрацездатності арбітражного керуючого.

Відповідно до п. 4.1 Порядку, у разі проведення виїзної перевірки комісія в перший день перевірки зобов`язана прибути на місце проведення перевірки, визначене у дорученні на проведення перевірки, а арбітражний керуючий зобов`язаний забезпечити умови для проведення перевірки.

За приписами п. 4.2 Порядку, перед початком перевірки голова комісії повинен пред`явити арбітражному керуючому посвідчення на проведення перевірки та службові посвідчення, що засвідчують особи голови та членів комісії, надати арбітражному керуючому копію посвідчення на проведення перевірки, а у разі якщо арбітражний керуючий веде журнал відвідувань представниками органів контролю, голова комісії вносить запис до відповідного журналу арбітражного керуючого.

Згідно п. 4.3 Порядку, у перший день перевірки арбітражний керуючий зобов`язаний надати комісії документи у спосіб, встановлений у повідомленні про проведення перевірки, та пояснення щодо предмета перевірки.

Арбітражний керуючий протягом усього часу проведення перевірки до моменту складання акта перевірки має право бути присутнім під час проведення перевірки та надавати додаткові документи та пояснення.

В свою чергу, пп. 4.7.4 п. 4.7 Акт про відмову арбітражного керуючого в проведенні перевірки є підставою для внесення до Дисциплінарної комісії подання щодо застосування до арбітражного керуючого дисциплінарних стягнень. Орган контролю протягом трьох робочих днів з дати підписання акта про відмову арбітражного керуючого в проведенні перевірки вносить пропозицію до структурного підрозділу Мін`юсту щодо внесення до Дисциплінарної комісії подання про накладення на арбітражного керуючого дисциплінарного стягнення. До цієї пропозиції орган контролю додає акт про відмову з усіма документами, що є його невід`ємною частиною.

Як пояснив відповідач, керівник ГТЮУ в Кіровоградській області взявши до уваги вимоги Порядку, лист арбітражного керуючого Сухорукової Н.С., факт неповідомлення суб`єкта контролю про проведення перевірки у належний спосіб, що потягло за собою неможливість забезпечення проведення перевірки з першого дня її призначення, надання документів необхідних для проведення перевірки у строк встановлений п. 4.2 Порядку, а також враховуючи те, що відповідач перш за все є органом контролю, прийняв рішення про продовження строку проведення перевірки до 27.09.2018 року, що було в інтересах як суб`єкта владних повноважень, так і арбітражного керуючого.

Суд апеляційної інстанції, з урахуванням досліджених обставин справи вважає, що рішення керівника ГТЮУ в Кіровоградській області, доведене до позивача у вигляді резолюції, не містить ознак грубого порушення закону, не є таким, що суперечить інтересам служби, відтак суд не вбачає законних підстав для невиконання позивачем, як посадовою особою органу державної влади, доручення свого керівника. Таким чином, на позивача правомірно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани відповідно до п.5 ч.2 ст. 65 ЗУ «Про державне службу».

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 про скасування наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим із дотриманням вимог норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому підстави для зміни або скасування рішення суду - відсутні.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316, ст. 321 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 10 квітня 2019 року в адміністративній справі №340/157/19 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Постанова в повному обсязі складена 17.07.2019 року.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай