Справа № 260/793/19
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2019-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

16 липня 2019 рокум. Ужгород№ 260/793/19

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Гаврилка С.Є.,

з участю секретаря судового засідання - Кубічек Н.І.

учасники справи:

позивач: ОСОБА_1 - не з`явився;

за участі представника позивача - ОСОБА_2 ;

відповідач: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області - представник - не з`явився,

розглянувши у підготовчому засіданні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

06 червня 2019 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулося з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в особі представника ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ), в якому просить суд: "1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір"; 2. Прийняти дану позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження та викликати сторін в судове засідання; 3. Розглянути клопотання про забезпечення позову, подане під № 1 у переліку додатків; 4. Розглянути клопотання про витребування доказів, подане під № 2 у переліку додатків; 5. Задовольнити позовні вимоги: Визнати неправомірними та протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області та рішення оформлене листом від 03 грудня 2018 року № С-2023/0-4767/0/18-18 щодо відмови у наданні ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою на відведення земельної ділянки під індивідуальне садівництво на території Рахівського району Закарпатської області; Скасувати рішення ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області оформлене листом від 03 грудня 2018 року № С-2023/0-4767/0/18-18 щодо відмови у наданні ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою на відведення земельної ділянки під індивідуальне садівництво на території Рахівського району Закарпатської області; Зобов`язати ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області надати ОСОБА_1 дозвіл на розроблення проекту землеустрою на відведення земельної ділянки під індивідуальне садівництво на території Рахівського району Закарпатської області, згідно матеріалів клопотання від 02 листопада 2018 року; Визнати неправомірними та протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області та наказ від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність"; Скасувати наказ ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність"; 6. Судові витрати покласти на відповідача".

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 червня 2019 року заяву представника позивача про забезпечення адміністративного позову повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 07 червня 2019 року дану позовну заяву було залишено без руху.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 червня 2019 року було прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 21 червня 2019 року відмовлено представнику позивача у задоволенні заяви про забезпечення позову.

В підготовчому засіданні, яке проходило 16 липня 2019 року, представником позивача було подано заяву про забезпечення позову, відповідно до якої просив: "1. Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору на підставі п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір"; 2. Прийняти дану заяву до розгляду та задовольнити її; 3. На час розгляду позову ОСОБА_1 до ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області застосувати такі заходи забезпечення позову: встановити заборону всім уповноваженим органам, в тому числі ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, Закарпатській обласній державній адміністрації, Рахівській районній державній адміністрації і їх структурним підрозділам приймати будь які рішення, пов`язані із документами щодо земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 , в тому числі рішення про її передачу у власність; заборонити проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 ; накласти арешт та встановити заборону відчуження земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 , площею 0,1004 га, розташований на території Лазещинської сільради Рахівського району Закарпатської області (за межами населеного пункту), до вирішення справи № 260/793/19 по суті. 4. Направити копію ухвали позивачу для відома, уповноваженим органам - для виконання.".

Заявлене клопотання аргументує тим, що 02 листопада 2018 року він, як учасник АТО, звернувся до відповідача з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою. Однак всупереч визначеним в статті 118 Земельного кодексу України підставам йому було відмовлено у задоволенні такого клопотання з мотивів надання дозволу щодо вказаної земельної ділянки наказом від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" іншій особі. На підставі вказаного наказу від 23 листопада 2018 року № 2125-сг вже затверджено технічну документацію, присвоєно кадастровий номер і після реєстрації права власності така земельні ділянка може бути відчужена, що стане перешкодою для позивача в реалізації заявленого першим бажання отримати у власність конкретно визначену земельну ділянку. А тому з метою захисту прав та інтересів позивача необхідно застосувати заходи забезпечення позову до вирішення даної справи по суті (а.с.а.с. 77-81).

Статтею 154 частиною 1 КАС України визначено, що заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Відповідно до статті 154 частини 1 КАС України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа або до якого має бути поданий позов, не пізніше двох днів з дня її надходження, без повідомлення учасників справи.

Приписами статті 154 частин 2, 3 КАС України визначено, що суд, розглядаючи заяву про забезпечення позову, може викликати особу, яка подала заяву про забезпечення позову, для надання пояснень або додаткових доказів, що підтверджують необхідність забезпечення позову. У виняткових випадках, коли наданих заявником пояснень та доказів недостатньо для розгляду заяви про забезпечення позову, суд може призначити її розгляд у судовому засіданні з повідомленням заінтересованих сторін у встановлений судом строк.

Відповідач у підготовче засідання не з`явилися та не забезпечили явку представника, хоча судом вживалися заходи щодо виклику його, що передбачені Главою 7 Розділу І КАС України.

15 липня 2019 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла заява представника відповідача, відповідно до якої останній просив відкласти розгляд даної справи (а.с.а.с.73, 74).

Статтею 181 частиною 2 КАС України визначені причини відкладення судом підготовчого засідання. Зокрема, суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку в випадках, визначених статтею 205 частиною 2 пунктами 1-3, 5 КАС України та в інших випадках, коли питання, визначені статтею 180 частиною 2 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті в даному підготовчому засіданні.

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

А відтак, оскільки відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення підготовчого засідання та враховуючи порядок розгляду заяви про забезпечення позову, який встановлений статтею 154 частиною1 КАС України (не пізніше двох днів з дня її надходження) неявка відповідача не перешкоджає розгляду заяви про забезпечення позову.

Розглянувши заяву, дослідивши необхідні для розгляду заяви, матеріали адміністративної справи, суд вважає, що така підлягає до задоволення, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 150 частини 1 КАС України, суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Згідно із статтею 150 КАС України, її частиною 2, забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо: 1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або 2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Аналіз вищенаведених норм дозволяє дійти висновку, що забезпечення адміністративного позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог. Вжиття заходів забезпечення адміністративного позову нерозривно пов`язано з підставами та предметом адміністративного позову і ними обумовлюється. Забезпечення позову допускається, якщо не вжиття цих заходів може ускладнити або привести до неможливості виконання рішення суду.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача або пов`язаних з ним інших осіб з метою забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя у разі задоволення вимог позивача (заявника).

Тобто, прийняття такого рішення доцільне та можливе лише в разі наявності достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття таких заходів може в майбутньому ускладнити виконання судового рішення чи призвести до потреби докласти значні зусилля для відновлення прав позивача у разі задоволення позову.

Судом встановлено, ОСОБА_1 , у відповідності до посвідчення серії НОМЕР_3 від 25 червня 2015 року є учасником бойових дій (а.с. 19).

Довідкою виданою ВЧ польова пошта № В0095 від 10 грудня 2014 року № 3605 встановлено, що ОСОБА_3 з 13 листопада 2014 року безпосередньо приймав участь в антитерористичній операції, забезпеченні її проведення і захисті незалежності, суверенітету та територіальної цілісності України в районі/районах проведення антитерористичної операції поблизу міста Донецьк Донецької області (а.с. 20).

02 листопада 2018 року позивач, звернувся до ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо земельної ділянки для надання у власність, орієнтовною площею 0,10 га для індивідуального садівництва за адресою Рахівський район, Лазещинська сільська рада, урочище Горішків (за межами населеного пункту) (а.с. 21).

Відповідач, листом від 03 грудня 2018 року № С-2023/0-4767/0/18-18 у задоволенні такого клопотання з мотивів надання дозволу щодо вказаної земельної ділянки наказом від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" іншій особі (а.с. 25).

Таким чином, судом встановлено, позивач звернувся, як учасник бойових дій, до Головного управління Держгеокадастру в Закарпатській області 02 листопада 2018 року з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо земельної ділянки для надання у власність, орієнтовною площею 0,10 га для індивідуального садівництва за адресою Рахівський район, Лазещинська сільська рада, урочище Горішків , однак йому було відмовлено у зв`язку з існуванням наказу від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" іншій особі.

Таку відмову позивач вважає протиправно, вказує, що на час звернення до відповідача з клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою на вказану земельну ділянку підстави для відмови в наданні такого дозволу були відсутні, оскільки наказ від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" іншій особі було видано після звернення позивача з вказаним клопотанням.

Відповідно до наданих позивачем графічних матеріалів спірна земельна ділянка заходиться між розташованою вище ділянкою з кадастровим номером НОМЕР_4 та розташованою нижче ділянкою з кадастровим номером НОМЕР_5 , якій на день подачі позивачем клопотання 02 листопада 2018 року кадастровий номер не було присвоєно (а.с. 82).

Однак, як вбачається з витягу з Публічної кадастрової карти України, станом на 15 липня 2019 року спірній земельній ділянці присвоєно кадастровий номер НОМЕР_2 , з відміткою про не визначений тип права власності (а.с. 83).

Відповідно до стаття 1 частини 1 абзацу 2 Закону України "Про Державний земельний кадастр" державна реєстрація земельної ділянки - внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про формування земельної ділянки та присвоєння їй кадастрового номера;

Відповідно до стаття 1 частини 1 абзацу 10 Закону України "Про Державний земельний кадастр" кадастровий номер земельної ділянки - індивідуальна, що не повторюється на всій території України, послідовність цифр та знаків, яка присвоюється земельній ділянці під час її державної реєстрації і зберігається за нею протягом усього часу існування.

Відповідно до статті 16 частини 5 Закону України "Про Державний земельний кадастр" кадастрові номери земельних ділянок зазначаються у рішеннях органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування про передачу цих ділянок у власність чи користування, зміну їх цільового призначення, визначення їх грошової оцінки, про затвердження документації із землеустрою та оцінки земель щодо конкретних земельних ділянок.

З даного приводу суд може зробити висновок, що на підставі наказу від 23 листопада 2018 року № 2125-сг "Про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність" було здійснено затвердження документації із землеустрою на спірну земельну ділянку та було присвоєно кадастровий номер, що може бути наслідком державної реєстрації права власності на вказану земельну ділянку іншою особою.

Проаналізувавши мотиви, якими ОСОБА_1 обґрунтовує подану заву, суд дійшов висновку про наявність об`єктивних доказів, які б свідчили про існування очевидної небезпеки заподіяння шкоди правам та інтересам заявника до ухвалення рішення в адміністративній справі та неможливості захисту цих прав та інтересів без вжиття таких заходів.

Відповідно до статті 151 частин 1 КАС України, позов може бути забезпечено: зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку відповідача вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

А тому, суд приходить до висновку про наявність підстав для забезпечення позову, не вжиття заходів забезпечення позову позивачеві може бути заподіяна шкода його правам та інтересам, оскільки подальші дії із передачею земельної ділянки з кадастровий номер НОМЕР_2 у власність третій особі унеможливить поновити права позивача на отримання дозволу на розробку проекту землеустрою чи вчиняти інші дії для отримання земельної ділянки у власність на засадах рівності.

За таких обставин, Закарпатський окружний адміністративний суд приходить до висновку про наявність підстав для вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, що передбачені статтею 150 КАС України шляхом встановлення заборони уповноваженим органам, в тому числі ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, Закарпатській обласній державній адміністрації, Рахівській районній державній адміністрації і їх структурним підрозділам приймати будь які рішення, пов`язані із документами щодо земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 , в тому числі рішення про її передачу у власність та заборони проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 до вирішення даної справи до суті.

Вжиття заходів забезпечення адміністративного позову у спосіб про який просить позивач, не є фактичним вирішенням справи по суті, а спрямоване лише на збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.

Відмовляючи у задоволенні заяви представника позивача в частині накладення арешту та встановлення заборони відчуження земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 , суд виходить з того, що предмет позову не дозволяє забезпечувати позов шляхом заборони відчуження земельної ділянки.

Керуючись статтями 150-154, 180, 243, 248 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву представника позивача - ОСОБА_2 про забезпечення адміністративного позову від 16 липня 2019 року - задовольнити частково.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони уповноваженим органам, в тому числі ГУ Держгеокадастру у Закарпатській області, Закарпатській обласній державній адміністрації, Рахівській районній державній адміністрації і їх структурним підрозділам приймати будь які рішення, пов`язані із документами щодо земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_2 , в тому числі рішення про її передачу у власність.

Вжити заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером НОМЕР_2 .

У задоволенні заяви про забезпечення позову від 16 липня 2019 року в іншій частині - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 16 липня 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини ухвали. Ухвалу у повному обсязі було виготовлено 17 липня 2019 року.

Суддя С.Є. Гаврилко