Справа № 340/110/19
Суддя: Іванов С.М.
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

04 липня 2019 року м. Дніпросправа № 340/110/19

головуючий суддя І інстанції Петренко О.С.

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,

суддів: Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,

за участю секретаря судового засідання Чорнова Є.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 в адміністративній справі № 340/110/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання протиправними та скасування припису і постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектр" звернулась до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області №129/2018ю-Зн від 14.12.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

- визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області № 1011-3/17/2465 від 26.12.2018 року про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності з визначенням порушення вимог ч. 1 ст. 9 Закону України "Про архітектурну діяльність", якою товариство визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 86445,00 грн.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 року в задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" було відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Спектр" звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким адміністративний позов задовольнити.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що на момент встановлення відповідачем порушень правил містобудівної діяльності та складення акту перевірки, протоколу та оскаржуваного припису, такі порушення були виправлені, згідно внесеним змінам проектувальником.

Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області було подано відзив на апеляційну скаргу, в якій посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, останнє просило апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник позивача в судовому засіданні просив задовольнити вимоги апеляційної скарги на підставах, що в ній зазначені, та скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення про задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Інші учасники судового процесу, в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, що у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України не перешкоджає розгляду справи за відсутності останніх.

Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, в межах доводів останньої, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції, на підставі плану перевірок об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи, на IV квартал 2018 року, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 24.09.2018 року № 1193, відповідно до ст.ст.5,7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", п. 6 Порядку здійснення державного архітектурно будівельного контрою, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553) та на підставі направлення на проведення планової перевірки № 33 від 30.11.2018 року, головним інспектором будівельного нагляду проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, на підставі якої було складено акт № 398ю/2018-3к.

За результатом проведеної перевірки, відповідачем було встановлено порушення позивачем ч. 1 ст. 9 Закон України «Про архітектурну діяльність», а саме відповідно до проекту розробленого ФОП ОСОБА_2 (шифр 20-01-17) та затвердженого замовниками ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ферма фм -5 -3 шт., виготовляється з обпиранням на поличку та зварюванням розкосів до колони (арк. 9/4 АС), але фактично конструкція ферм і їх монтаж не відповідають проектним рішенням відсутнє обпирання та сама поличка, що підтверджується зауваженням, які внесені в журнал авторського нагляду та загальний журнал робіт.

Також встановлено, що ферми Ф-1 арк.9 АС та Ф-2 арк.9/1 АС запроектовані з верхнім поясом (умовне позначення 1,13 згідно специфікацій арк. 13 АС) з двотавру по ГОСТО 8239-89, а фактично виготовлені зі швелеру ДСТУ 3436-96.

Враховуючи виявлені порушення, 14.12.2018 року посадовою особо відповідача було складено припис № 129/2018ю-Зн від 14.12.2018 року, яким зобов`язано товариство в строк до 14.01.2019 року усунути виявлені порушення, шляхом подання до Управління ДАБІ виконавчої документації та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 17/2018-3н.

26.12.2018 року відповідачем було прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 1011-3117/2465, яким відповідача було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у розмірі 86445.00 грн.

Не погодившись з обґрунтованістю прийняття вказаного припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.

Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач при винесенні оскаржуваних рішень діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, які передбаченні чинним законодавством, що свідчить про відсутність підстав для їх скасування.

Суд апеляційної інстанції не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553).

Згідно п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 6 Порядку № 533 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Періодичність проведення планових перевірок суб`єктів містобудування на об`єктах будівництва визначається відповідно до критерію, за яким оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності у сфері містобудування та визначається періодичність проведення планових заходів державного нагляду (контролю) органами державного архітектурно-будівельного контролю.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Згідно п.п. 16, 17, 19, 20 Порядку № 533, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль. Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" визначені Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі Порядок № 244).

Відповідно до п. 6 Порядку № 244, штраф за правопорушення може бути накладено на суб`єкта містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніше ніж через три роки з дня його вчинення.

Днем виявлення правопорушення є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Згідно п. 22 Порядку № 244, за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Приписами п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема, виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень - у розмірі сорока п`яти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що орган державного архітектурно-будівельного контролю, з метою виконання наданих йому повноважень та за наявності встановлених приписами законодавства підстав, наділений правом на проведення планових та позапланових перевірок, за результатом здійснення яких складається акт. Так, в разі встановлення таким органом порушень суб`єктами містобудування приписів містобудівного законодавства, зокрема, виконання будівельних робіт з порушенням вимог будівельних норм, державних стандартів і правил або затверджених проектних рішень, ним також складається протокол та видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. В свою чергу, за результатом розгляду протоколу про встановлення порушень законодавства, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного зобов`язана прийняти відповідне рішення, зокрема, постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності

Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для винесення оскаржуваної постанови та припису, були висновки відповідача стосовно порушення позивачем ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», а саме відповідно до проекту розробленого ФОП ОСОБА_2 (шифр 20-01-17) та затвердженого замовниками ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ферма фм -5 -3 шт., виготовляється з обпиранням на поличку та зварюванням розкосів до колони (арк. 9/4 АС), але фактично конструкція ферм і їх монтаж не відповідають проектним рішенням відсутнє обпирання та сама поличка, що підтверджується зауваженням, які внесені в журнал авторського нагляду та загальний журнал робіт.

Вказані обставини були виявлені відповідачем за результатом проведення планового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт та зафіксовані в акті № 398ю/2018-3к. При цьому, як вбачається зі місту вказаного акту, дата його складення відсутня.

Між тим, з відзиву відповідача на апеляційну скаргу вбачається, що вказаний акт № 398ю/2018-3к був складений 14.12.2018 року разом з оскаржуваним приписом та протоколом про порушення правил у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів апеляційного суду зауважує, що відповідно до приписів Порядку № 553 та Порядку № 244, днем виявлення уповноваженим суб`єктом порушень правил містобудівної діяльності, який враховується при прийнятті припису про усунення порушень, протоколу про порушення у сфері містобудівної діяльності та як наслідок постанови про порушення правил у сфері містобудівної діяльності, є день складення акту перевірки, в якому фіксується відповідне порушення.

Отже, з огляду на вказані обставини, днем виявлення порушень позивачем правил містобудівної діяльності є дата складання відповідачем акту перевірки, а саме 14.12.2018 року.

В свою чергу, з пояснень позивача вбачається, що виявлені відповідачем під час проведення перевірки порушення були усунуті до закінчення перевірки, а саме 12.12.2018 року.

Так, з поданого відповідачем загального журналу робіт вбачається, що 11.12.2018 року були проведені зварні роботи по з`єднанню ферм ФМ-5 3 шт., аркуш РП 9/4, проект 20-01-2017.

Поряд з вказаним, з оскаржуваного рішення суду першої інстанції вбачається, що під час розгляду справи по суті, судом був допитаний в якості свідка ОСОБА_5 , який пояснив, що він був присутній під час проведення перевірки. Так, свідок зазначив, що перевірка тривала з 06 грудня 2018 року по 14 грудня 2018 року. 06 грудня 2018 року відбувся огляд об`єкту, виявлено порушення, які в тому числі зафіксовано на фото. Свідок пояснив суду, що порушення було усунуто 10 чи 11 грудня (точної дати він не пам`ятає). 12 грудня 2018 року було усунуто порушення по фермі.

Також, судом першої інстанції була допитана ОСОБА_2 , яка підтвердила у судовому засіданні, що об`єкт будівництва "Реконструкція фізкультурно оздоровчого комплексу по АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 область", відповідно до розробленого нею проекту, дійсно містив порушення, а саме в частині розкосів до колони, які згодом було усунуто.

Вказані докази стосовно усунення позивачем порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності відповідачем, з урахуванням приписів ч. 2 ст. 77 КАС України, спростовані не були.

Також, стосовно іншого виявленого відповідачем порушення, а саме, що ферми Ф-1 арк. 9 АС та Ф-2 арк. 9/14 АС запроектовані з верхнім поясом (умовне позначення 1,13 згідно специфікації арк. 13 АС) з двотавру по ГОСТ 8239-89, а фактично виготовлені зі швелеру ДСТУ 3439-96, то суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідачем помилково визнано вказану обставину, як порушення, а тому при накладені штрафу зазначене порушення не враховувалось та на розмір штрафу не вплинуло.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що підставою для притягнення суб`єкта містобудування до відповідальності, шляхом прийняття постанови про накладення штрафу та припису про усунення порушень, є порушення останнім приписів містобудівного законодавства, яке в свою чергу має існувати станом день його виявлення, яким є день складення акта перевірки відповідного суб`єкта містобудування.

Отже, з зазначених обставин справи вбачається і, на що не звернув увагу суд першої інстанції відмовляючи в позові, що станом на час виявлення відповідачем порушень правил у сфері містобудівної діяльності (14.12.2018 року), останні були усунуті позивачем, а відтак не могли бути підставою для прийняття оскаржуваного припису та постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з висновками суду першої інстанції щодо обґрунтованості відмови в задоволені адміністративного позову, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню, а адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 317 КАС України суд, -.

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" задовольнити.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 25.03.2019 в адміністративній справі № 340/110/19 скасувати та прийняти нову постанову.

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області №129/2018ю-Зн від 14.12.2018 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Визнати протиправною та скасувати постанову Управління Державної архітектурно будівельної інспекції у Кіровоградській області № 1011-3/17/2465 від 26.12.2018 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Спектр" сплачений судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 3842.00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 5763.00 грн.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя С.М. Іванов

суддя О.М. Панченко

суддя В.Є. Чередниченко