Справа № 460/1600/19
Суддя: Комшелюк Т.О.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
17 липня 2019 року м. Рівне №460/1600/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Рівненського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки Рівненської області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій,
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача, Рівненського об`єднаного міського територіального центру комплектування та соціальної підтримки Рівненської області, про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинення певних дій.
Ухвалою суду від 9 липня 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
16 липня 2019 року представник позивача адвокат Губар Володимир Євгенійович подав до суду клопотання про розгляд адміністративної справи № 460/1600/19 за правилами загального позовного провадження. Вказану заяву представник обґрунтовує тим, що за приписами статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Водночас, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Представник звертає увагу на те, що предметом спору в даній справі є протиправність бездіяльності відповідача щодо видачі позивачу довідки, необхідної для пільгового пенсійного забезпечення у зв`язку з участю в бойових діях в Демократичній республіці Афганістан у 1983 році. Таким чином, як вказує представник позивача, до спірних правовідносин підлягає застосуванню не лише законодавство України, а й законодавство колишнього Союзу РСР, що підвищує складність справи. Одночасно адвокат Губар В.Є. вказує, що давність подій, з якими пов`язані спірні правовідносини, унеможливлює подання до суду певних доказів, наприклад вироку щодо позивача, наказу про його звільнення з військової служби тощо, у зв`язку з чим може виникнути необхідність в допиті позивача та інших осіб в якості свідків з метою підтвердження чи спростування окремих обставин справи, що неможливо здійснити в разі розгляду справи при спрощеному провадженні.
Суд звертає увагу, що КАС України не визначений порядку розгляду клопотання сторони про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.
Разом з тим, згідно з частиною третьою статті 166 КАС України, заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Враховуючи, що розгляд вказаної справи здійснюється судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, тому суд вважає за можливе здійснити розгляд поданого представником позивача клопотання без повідомлення сторін в порядку письмового провадження.
Вирішуючи клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд зазначає наступне.
Частинами першою - третьою статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
У частині шостій статті 12 КАС України наведений перелік категорій справ, які для цілей цього Кодексу є справами незначної складності.
Зокрема, пункт 10 частини шостої статті 12 КАС України відносить до справ незначної складності інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження
Вказане узгоджується з приписами частин першої, другої статті 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Одночасно, суд звертає увагу на те, що згідно з частиною третьою статті 257 КАС України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує:
1) значення справи для сторін;
2) обраний позивачем спосіб захисту;
3) категорію та складність справи;
4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо;
5) кількість сторін та інших учасників справи;
6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес;
7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Так, при вирішенні питання щодо відкриття провадження у справі, судом були оцінені категорія та складність справи, кількість сторін та характер спірних правовідносин між ними, обсяг та характер доказів у справі, обраний позивачем спосіб захисту, за наслідками чого суд прийшов до висновку про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, про що зазначено в ухвалі суду від 9 липня 2019 року.
Твердження представника позивача про те, що вказана справа відноситься до категорії складних справ, оскільки до спірних правовідносин підлягає застосуванню не лише законодавство України, а й законодавство колишнього Союзу РСР, суд вважає помилковим, з огляду на таке.
По-перше, необхідність застосування законодавства колишнього Союзу РСР при вирішенні справи, на переконання суду, не може свідчити про те, що така справа є складною та має вирішуватися за правилами загального позовного провадження.
По-друге, суд звертає увагу на те, що представником позивача взагалі не зазначено та необґрунтовано в клопотанні які саме нормативно-правові акти колишнього Союзу РСР підлягають до застосування судом при вирішенні вказаної справи.
По-третє, предметом спору в даній справі є визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо не видачі позивачу довідки за формою, встановленою додатком № 2 до Порядку підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсії за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 1993 року № 637, у зв`язку з участю в бойових діях у Демократичній республіці Афганістан, а також зобов`язання відповідача видати позивачу таку довідку.
Тобто, при вирішенні даної справи суд буде перевіряти дотримання відповідачем вимог Порядку підтвердження наявного трудового стажу для призначення пенсії за відсутності трудової книжки або відповідних записів у ній, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 серпня 1993 року № 637, та іншого законодавства України в сфері пенсійного забезпечення військовослужбовців, під час допущення спірної бездіяльності.
Посилання представника позивача на те, що давність подій, з якими пов`язані спірні правовідносини, унеможливлює подання до суду певних доказів, наприклад вироку щодо позивача, наказу про його звільнення з військової служби тощо, у зв`язку з чим може виникнути необхідність в допиті позивача та інших осіб в якості свідків, суд також оцінює критичного та вказує на наступне.
З огляду на предмет спору до предмету доказування в даній справі входять обставини щодо допущення відповідачем бездіяльності у видачі позивачу довідки про зарахування стажу військової служби до трудового стажу на пільгових умовах, а не обставини щодо причин та умов звільнення позивача з військової служби, притягнення останнього до кримінальної відповідальності, а тому необхідність у встановленні таких обставин показами свідків відсутня.
Підсумовуючи вищенаведене в його сукупності, суд прийшов до висновку, що доводи та аргументи, викладенні представником позивача в клопотанні про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, не спростовують висновок суду про незначну складність даної справи та доцільність її розгляду за правилами спрощеного позовного провадження, а тому в задоволенні відповідного клопотання належить відмовити.
Керуючись статтями 12, 243, 248, 256, 257 КАС України, суд
В задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Губара Володимира Євгенійовича про розгляд адміністративної справи № 460/1600/19 за правилами загального позовного провадження відмовити.
Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Комшелюк Т.О.