Справа № 140/1464/19
Суддя: Валюх Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2019 року ЛуцькСправа № 140/1464/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Валюха В.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення та картки відмови,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Волинської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 № КТ-UA-2019 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 25.03.2019 на митному посту «Луцьк» Волинської митниці ДФС позивач ОСОБА_1 , через митного брокера ПП «Вітес» ОСОБА_2 , подав до митного оформлення митну декларацію (далі - МД) типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218 та супровідні документи (рахунок-фактура від 25.03.2019 № 6, міжнародна транспортна накладна від 25.03.2019 № 050239, контракт від 02.01.2019 № 02/01, довідка б/н від 25.03.2019 щодо походження товару, товарно-транспортна накладна від 25.03.2019 № 027), за якими в транспортному засобі з номерними знаками ВС2986НЕ/ НОМЕР_1 в митному режимі «експорт» слідував товар «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок». Вказаний товар слідував від ОСОБА_1 в адресу польської компанії «WOODCUT Sp. Z o.o», в графі 33 МД для товару визначено код за УКТЗЕД.

25.03.2019 було складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу до МД № UA205090/2019/041218. Того ж дня декларанту надійшло повідомлення від митного органу про необхідність додатково надати наявну інформацію для підтвердження коду товару (а саме висновки про якісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими організаціями, інформацію щодо призначення товару), у відповідь на яку 26.03.2019 надано експертний висновок Волинської торгово-промислової палати за № В-594 та лист фірми-отримувача б/н.

29.03.2019 Волинська митниця ДФС прийняла рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2019, яким змінила опис товару за МД № UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 та визначила його код за УКТЗЕД.

Позивач не погоджується із вказаним рішенням про визначення коду товару, оскільки у ньому надано опис товару, який не відповідає дійсності та фактичним характеристикам товару, а товар правильно було класифіковано за кодом згідно з УКТЗЕД.

Крім того, 05.04.2019 Волинська митниця ДДС винесла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2019/03139, якою відмовлено у прийнятті митної декларації з підстави складення протоколу про порушення митних правил (далі - протокол про ПМП) № 1571/20500/19 від 04.04.2019, та з якою позивач також не погоджується з підстав порушення вимог законодавства, що регламентують її зміст та строки винесення.

Позивач просить визнати протиправними та скасувати рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 № КТ-UA-2019 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 07.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у даній справі, судовий розгляд справи ухвалено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін суддею одноособово (а. с. 1).

В поданому до суду відзиві на позовну заяву від 21.05.2019 № 895/03-70-10/14 (а. с. 55-62) представник відповідача Борсук С.А. позов не визнала та просить відмовити у його задоволенні з підстав правомірності оскаржуваних рішення та картки.

27.05.2019 на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, у якій позивач не погодився із доводами відзиву з мотивів, вказаних у позовній заяві (а. с. 90-97).

Ухвалою суду від 28.05.2019 було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін (а. с. 123).

Крім того, ухвалою суду від 28.05.2019 витребувано у відповідача протокол про ПМП від 04.04.2019 № 1571/20500/19, на який є покликання в оскаржуваній картці відмови від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139, та рішення, прийняте за результатами розгляду вказаного протоколу про ПМП (а. с. 124).

05.07.2019 на адресу суду надійшов лист Любомльського районного суду Волинської області від 02.07.2019 № 163/857/19/5300/2019 разом із копією протоколу про ПМП від 04.04.2019 № 1571/20500/19 та копіями судових рішень у справі № 163/857/19 (а. с. 147-157).

Згідно із частиною другою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Відтак, судовий розгляд справи проведено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, за наявними у ній матеріалами.

Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов підлягає до задоволення з таких мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 25.03.2019 на митному посту «Луцьк» Волинської митниці ДФС позивач ОСОБА_1 , через митного брокера ПП «Вітес» ОСОБА_2 , подав до митного оформлення МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218 (а. с. 63-64) та супровідні документи: рахунок-фактура від 25.03.2019 № 6 (а. с. 73), міжнародна транспортна накладна CMR від 25.03.2019 № 050239 (а. с. 74), контракт від 02.01.2019 № 02/01, укладений між ОСОБА_1 та фірмою «WOODCUT Sp. Z o.o» (Республіка Польща) (а. с. 19-24), накладна від 25.03.2019 № 027 (а. с. 78), за якими в транспортному засобі з номерними знаками ВС2986НЕ/ НОМЕР_1 в митному режимі «експорт» слідував товар «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок». Вказаний товар слідував від ОСОБА_1 в адресу фірми «WOODCUT Sp. Z o.o» (Республіка Польща), в графі 33 МД визначено код товару за УКТЗЕД.

Як вбачається із матеріалів справи, листом від 26.03.2019 (а. с. 82) позивач додатково надав митному органу на його вимогу експертний висновок № В-594 від 26.03.2019 Волинської торгово-промислової палати (а. с. 79), специфікації № 1 від 14.03.2019, № 2 від 25.03.2019 до контракту № 02/01 від 02.01.2019 (а. с. 83-84), лист фірми «WOODCUT Sp. Z o.o» від 26.03.2019 б/н (а. с. 80-81), лист ФОП ОСОБА_3 (а. с. 27).

29.03.2019 Волинська митниця ДФС (відділ УАМП та МТР) прийняла рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2019, яким за МД № UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 визначила код товару згідно з УКТЗЕД замість задекларованого коду (а. с. 65).

Крім того, 05.04.2019 Волинська митниця ДФС прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA205090/2019/03139, якою відмовлено у прийнятті митної декларації з причини складення протоколу про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019.

Судом також встановлено, що постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі № 163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 Митного кодексу України (далі - МК України) за відсутністю в його діях складу правопорушення (а. с. 148-152).

При вирішенні даного спору в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Згідно із частинами першою - четвертою статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Частинами першою - четвертою статті 67 цього ж Кодексу визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Згідно із частиною першою статті 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428, УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

Як передбачено статтею 1 Закону України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII (з наступними змінами та доповненнями, далі - Закон № 584-VII), цим Законом встановлюється Митний тариф України (додається). Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

З матеріалів справи вбачається, що спір між сторонами виник щодо класифікації товару.

Так, у графі 33 МД № UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 спірний товар «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок» був задекларований за кодом згідно з УКТЗЕД.

Разом з тим, Волинська митниця ДФС оскаржуваним рішенням про визначення коду товару від 29.03.2019 № КТ-UA-2019 класифікувала вказаний товар за кодом , змінивши також опис товару на «лісоматеріали розпиляні, не з`єднані у шип, з відсутніми пазами, не стругані, не шліфовані: дошки з ялини, що були у використанні» (а. с. 65).

Суд не погоджується із класифікацією спірного товару митним органом, виходячи з такого.

Згідно з пунктом 1 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій.

Відповідно до пункту 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, категоріях і підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень, положень вищенаведених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації.

Пунктом 2 (b) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД встановлено, що класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

За правилом 3 (а) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару.

Відповідно до правила З (b) у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (ргіmа fасіе) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (а), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати.

Таким чином, зазначеними правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої товарної підкатегорії необхідно виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД.

Наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401 «Про затвердження Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності» затвердженні Пояснення до УКТЗЕД (далі - Пояснення).

Так, згідно з Поясненнями до товарної позиції 4418 («Вироби столярні та теслярські будівельні деталі, включаючи пористі дерев`яні панелі, зібрані панелі для підлоги, ґонт і дранку для покрівель») до цієї товарної позиції включаються дерев`яні вироби, включаючи вироби дерев`яні мозаїчні чи інкрустовані, які використовують у будівництві будь-яких споруджень і т.д., як у складеному, так і розібраному вигляді (наприклад, виготовлені із шипами, пазами, шипами типу «ластівкін хвіст» чи іншими аналогічними з`єднаннями для складання) незалежно від того, чи мають вони такі металеві деталі як петлі, замки і т.п. Вироби цієї товарної позиції можуть виготовлятись із звичайної деревини або з деревностружкових або подібних плит, деревноволокнистих плит, шаруватої або пресованої деревини (див. Примітку 3 до цієї групи). Термін «вироби столярні» стосується більше будівельних виробів (таких як двері, вікна, ставні, сходи, дверні чи віконні рами), тоді як термін «вироби теслярські» застосовується до дерев`яних виробів (таких як балки, крокви і розпірки покрівлі), які використовують як конструкційні елементи чи у процесі зведення опор, риштувань і т.д., і включає опалубку для бетонування. Проте панелі з клеєної фанери, навіть якщо їх поверхня була оброблена для використання як опалубки, включаються до товарної позиції 4412. До теслярських будівельних конструкцій також відносять шаруватоклеєні лісоматеріали (глулам), тобто будівельний лісоматеріал, одержуваний під час склеювання декількох шарів деревини, причому напрямки волокон у шарах, переважно, повинні бути паралельні. У вигнутих деталях шари розташовуються таким чином, щоб прикладене навантаження було спрямоване перпендикулярно до площини кожного шару; шари прямої балки із шаруватої деревини розташовані в паралельних площинах. До цієї товарної позиції також включаються комірчасті дерев`яні панелі, що зовні аналогічні блоковим і рейковим панелям, які описані у поясненні до товарної позиції 4412, але рейки чи планки, що утворюють центральний шар, знаходяться на певній відстані один від одного та розташовані або паралельно, або у вигляді решітки. У деяких випадках панелі можуть складатися з облицювальних листів, розділених внутрішньою рамою, що йде вздовж країв. Проміжки між ними можуть бути заповнені звукоізоляційними чи теплоізоляційними матеріалами (наприклад, пробкою, скловатою, целюлозою, азбестом). Облицювальні листи можуть виготовлятися із суцільного дерева, деревностружкової плити чи аналогічних плит, деревноволокнистої плити чи клеєної фанери, а панелі (подібні до тих, що входять до товарної позиції 4412) можуть облицьовуватися недорогоцінним металом. Панелі цього виду є відносно легкими, але міцними, і використовуються для виробництва перегородок, дверей та іноді для виготовлення меблів. До цієї товарної позиції також включаються суцільні блоки, планки, фриз і т.д., зібрані в підлогові панелі (включаючи паркетні панелі) або щити, з окантовкою або без неї. Також до цієї товарної позиції включають підлогові панелі або щити, що складаються з блоків, планок, фризу тощо, зібраних на підкладці з одного або більше шарів деревини, відомих як «шаруваті» паркетні підлогові панелі. Верхній шар (шар зношення), як правило, виготовлений з двох або більше рядів планок, що складають панель. Ці панелі чи щитки можуть бути шпунтовані по краях для полегшення складання.

В той же час, відповідно до Пояснень до товарної позиції 4407 («Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм») за деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409). Слід зазначити, що лісоматеріали, які включаються до цієї товарної позиції, не обов`язково повинні мати прямокутний (чи квадратний) поперечний переріз або однаковий поперечний переріз по всій довжині виробу. Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи з`єднані торцями (наприклад, з`єднані у шип) (див. загальні положення до цієї групи).

Як вбачається із матеріалів справи, у графі 31 МД № UA205090/2019/041218 від 25.03.2019 спірний товар був описаний як «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини (б/в) розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок» та у графі 33 задекларований за кодом 0 згідно з УКТЗЕД (а. с. 63-64).

При цьому, відповідно до пункту 8.3.4 акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 25.03.2019, під час митного огляду встановлено, що товар за МД № UA205090/2019/041218 являє собою дошки з ялини розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, які розпиляні в напряму текстури деревини з відсутніми пазами та шипами, що дозволяють їх з`єднувати та не пройшли жодної обробки, крім розпилювання (а. с. 31).

З пункту 3 оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 № КТ-UA-2019 вбачається, що під час його прийняття відповідач керувався вказаним вище актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 25.03.2019, а спірний товар був описаний як «лісоматеріали розпиляні, не з`єднані у шип, з відсутніми пазами, не стругані, не шліфовані: дошки з ялини, що були у використанні, розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм, 2000-3000х90-250х15-40 мм, 3000-4000х90-250х15-40 мм» та класифікований за кодом згідно із УКТЗЕД (а. с. 65).

Разом з тим, при вирішенні даного спору суд враховує, що експертним висновком Волинської торгово-промислової палати від 26.03.2019 № В-594 встановлено таке.

Експерту на території митного поста «Луцьк» Волинської митниці ДФС було надано автомобіль з номерними знаками ВС2986НЕ/ НОМЕР_1 , завантажений бувшими у використанні елементами господарської будівлі із ялини, у вигляді дощок, розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм, 2000-3000х90-250х15-40 мм, 3000-4000х90-250х15-40 мм (згідно з документами), планки завантажені в горизонтальному положенні, щільними рядами, упаковані в пачки та стягнуті поліпропіленовою стрічкою. Згідно із повідомлення ФОП ОСОБА_3 дошки з ялини були розібрані з споруди сільськогосподарського призначення (хліва) та продані ФОП ОСОБА_1 (згідно із накладною від 25.03.2019 № 027).

При детальному огляді в світлу пору дня на дошках виявлені дефекти у вигляді тріщин, сколів та вм`ятин на торцях і кромках, короблення, пошкоджень шкідниками, трухлявості та гнилизни, а також сліди експлуатації у вигляді отворів від елементів кріплення. Зовнішньо можна встановити, що надані до експертизи дошки відносяться до столярних та теслярських будівельних виробів (а. с. 25).

ФОП ОСОБА_3 листами підтвердив, що товар, завантажений в авто з номерними знаками ВС2986НЕ/ НОМЕР_1 згідно з накладною № 027 від 25.03.2019, являє собою бувші у використанні дошки з ялини, які були розібрані з споруди сільськогосподарського призначення (хліва) (а. с. 17), та надав план старої господарської споруди, яка була придбана ним у розібраному вигляді, та фото зовнішнього вигляду, а також перелік елементів господарської будівлі (а. с. 27-28, 44).

Суд, вирішуючи даний спір, також враховує, що згідно із статтею 1 Закону України «Про особливості державного регулювання діяльності суб`єктів підприємницької діяльності, пов`язаної з реалізацією та експортом лісоматеріалів» від 08.09.2005 № 2860-IV (далі - Закон № 2860-IV) лісоматеріали - деревні матеріали, які добуваються шляхом розподілу на частини звалених дерев та деревних колод (уздовж або поперек) для подальшого використання або переробки.

За приписами частин першої - третьої, шостої, сьомої статті 3 Закону № 2860-IV реалізація за межі митної території України в митному режимі експорту суб`єктами підприємницької діяльності лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, допускається за наявності сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів. Порядок видачі сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів затверджується Кабінетом Міністрів України. Сертифікати про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів видаються підприємствами - постійними лісокористувачами разом з товарно-транспортною накладною. Право на експорт певної партії лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, має суб`єкт підприємницької діяльності, що отримав сертифікат про походження на відповідну партію лісо- або пиломатеріалів. Випуск у митний режим експорту лісо- та пиломатеріалів, крім передбачених статтями 2 та 2-1 цього Закону, здійснюється органом доходів і зборів на підставі сертифікатів про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів, отриманих від центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, з використанням механізму «єдиного вікна» відповідно до Митного кодексу України.

Отже, товари, які класифікуються за кодом УКТЗЕД, підпадають під дію законодавства, яке обов`язковим документом для їх експорту вимагає Сертифікат про походження лісоматеріалів і виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій.

Суд звертає увагу, що 04.04.2019 відносно позивача було складено протокол про ПМП № 1571/20500/19, з якого вбачається, що ОСОБА_1 , під час митного оформлення товару за МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218, не надавши до митного оформлення Сертифікат про походження лісоматеріалів і виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій, вчинив дії, спрямовані на його переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбачених частиною першою статті 483 МК України (а. с. 153-157).

Проте, постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі № 163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення (а. с. 148-152).

При цьому, у вказаних судових рішеннях є покликання на листи Технічного комітету зі стандартизації ТК-18 «Лісові ресурси» від 22.04.2019 № 17 (а. с. 38) та Волинського обласного управління лісового та мисливського господарства від 17.04.2019 № 05-22/649/1 (а. с. 39), з яких вбачається, що вживані розібрані дерев`яні будівельні конструкції (якими фактично і є спірний товар) не відповідають вимогам національних стандартів щодо лісо- та пиломатеріалів і не підпадають під дію Закону № 2860-IV, яке вимагає для їх експорту одержання відповідного сертифіката.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач не довів правильність класифікації товару, поданого до митного оформлення за МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218, за кодом згідно із УКТЗЕД відповідно до оскаржуваного рішення про визначення коду товару від 29.03.2019 № КТ-UA-2019, оскільки, на думку суду, виходячи із наявних у справі письмових доказів (експертного висновку Волинської торгово-промислової палати від 26.03.2019 № В-594, листів ФОП ОСОБА_3 , листів Технічного комітету зі стандартизації ТК-18 «Лісові ресурси» від 22.04.2019 № 17 та Волинського обласного управління лісового та мисливського господарства від 17.04.2019 № 05-22/649/1, постанов судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019 та судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019 у справі № 163/857/19) та Пояснень, товар, задекларований у МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218 як «бувші у використанні елементи господарської будівлі: планки (дошки) з ялини (б/в) розмірами 1000-2000х90-250х15-40 мм в кількості 115 штук, 2000-3000х90-250х15-40 мм в кількості 3105 штук, 3000-4000х90-250х15-40 мм в кількості 230 штук, всього 3450 штук, загальним об`ємом 69 м. куб., площею 1780 м. кв., 30 пачок» не може бути класифікований у товарній позиції 4407 («Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм») за кодом НОМЕР_2 згідно із УКТЗЕД. При цьому, відповідач належними та допустимими доказами не спростував правильність класифікації спірного товару у МД типу ЕК10АА № UA205090/2019/041218 за кодом 0 згідно з УКТЗЕД.

Відтак, з наведених вище підстав, виходячи з наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, позовні вимоги про визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення про визначення коду товару належить задовольнити.

Крім того, при вирішенні позовних вимог про визнання протиправною та скасування картки відмови суд застосовує такі нормативно-правові акти.

Згідно із частиною першою статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до частини першої статті 248 цього ж Кодексу митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Як передбачено частинами першою, п`ятою статті 255 МК України, митне оформлення завершується протягом чотирьох робочих годин з моменту пред`явлення органу доходів і зборів товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу. Митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно із частиною шостою статті 255 вказаного Кодексу при виявленні порушення митних правил орган доходів і зборів здійснює випуск товарів до завершення розгляду справи про таке порушення за умови, що: 1) такі товари не підлягають конфіскації і не будуть потрібні надалі у процесі провадження у справі як докази; 2) декларант сплачує всі митні платежі або забезпечує їх сплату відповідно до розділу X цього Кодексу.

Пунктами 7.1, 7.2, 7.5, 7.6 розділу VІІ (Оформлення картки відмови) Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 року № 631 (зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 року за № 1360/21672), передбачено, що у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову. Картка відмови роздруковується у двох примірниках і підписується посадовою особою митного органу, яка прийняла рішення про відмову, а в разі електронного декларування формується тільки як електронний документ. Один примірник оформленої картки відмови на паперовому носії невідкладно вручається (надсилається) Декларанту під його особистий підпис у другому примірнику. Картка відмови, оформлена як електронний документ, або електронний примірник картки відмови на паперовому носії надсилається Декларанту електронним повідомленням, засвідченим ЕЦП посадової особи митного органу, яка прийняла рішення про відмову. Для підтвердження отримання електронного примірника картки відмови програмним забезпеченням робочого місця Декларанта в автоматизованому режимі направляється до митного органу відповідне електронне повідомлення із зазначенням дати й часу отримання картки відмови. Другий примірник картки відмови на паперовому носії, а також копії документів, що були підставою для оформлення цієї картки відмови, залишаються на зберіганні в ПМО. Реєстраційний номер МД, за якою надано картку відмови, не може бути присвоєний іншій МД.

З оскаржуваної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139 вбачається, що причиною її прийняття є складення протоколу про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019.

Разом з тим, судом встановлено, що постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, залишеною без змін постановою судді Волинського апеляційного суду від 10.06.2019, у справі № 163/857/19 закрито провадження в справі за протоколом про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019 щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення (а. с. 148-152).

На думку суду, оскільки в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05.04.2019 № UA205090/2019/03139 зазначено про відмову у прийнятті митної декларації з причини складення протоколу про ПМП № 1571/20500/19 від 04.04.2019, а в подальшому постановою судді Любомльського районного суду Волинської області від 03.05.2019, яка набрала законної сили, у справі № 163/857/19 закрито провадження в справі за вказаними протоколом про ПМП щодо ОСОБА_1 за ознаками частини першої статті 483 МК України за відсутністю в його діях складу правопорушення, тому необхідно дійти висновку про безпідставність та неправомірність винесення вказаної картки відмови, адже фактів порушення митних правил позивачем в судовому порядку не встановлено.

З урахуванням наведеного, позовні вимоги про визнання протиправною та скасування оскаржуваної картки відмови також належить задовольнити.

Керуючись статтями 243 - 246, 262 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці ДФС про визначення коду товару від 29 березня 2019 року № КТ-UA-2019.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови Волинської митниці ДФС в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 05 квітня 2019 року № UA205090/2019/03139.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В.М.Валюх