Справа № 160/4649/19
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 липня 2019 року Справа № 160/4649/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Серьогіної О.В.
за участі секретарі судового засіданняПостоловської А.О.
за участі: представника позивача Фішелєвої Г.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріал Істейт» до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Ріал Істейт» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради, в якому просить:
- визнати протиправною та скасувати Постанову №0006-вих-1593/30 від 08 травня 2019р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності суперечить вимогам закону, оскільки позивач не є суб'єктом містобудування щодо об'єкту будівництва, розташованого за адресою: м. Львів, вул. Дж. Вашингтона, 8. Позивач зазначає, що не є замовником (не виконував функції замовника чи підрядника) та не є власником об'єкту нерухомого майна за вказаною адресою, тому не має жодного відношення до реконструкції нежитлових приміщень, а тому не може бути притягнутий до відповідальності, адже суб'єктами правопорушень у сфері містобудівної діяльності можуть бути лише передбачені законом суб'єкти містобудування, які вчинили певні правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Таким чином, щодо позивача відсутній склад правопорушення, передбачений частиною 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Також звертає увагу суду на те, представник позивача не отримував направлення для проведення позапланового заходу, не допускав відповідача до позапланової перевірки, не підписував жодних документів щодо вказаного позапланового заходу.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019 р. було відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи на 26 червня 2019р.
25 червня 2019р. від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, в якому відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову, у зв'язку з його необґрунтованістю та зазначив, що позивач не надав Інспекції пояснень про те, що він не є суб'єктом містобудування, також не скористався своїм правом не допустити посадових осіб Інспекції до проведення позапланової перевірки.
У судовому засіданні, відкритому 26 червня 2019р., розгляд справи був відкладений на 10 липня 2019р.
У судове засідання з'явився представник позивача, представник відповідача у судове засідання не з'явився, просив суд розглянути дану справу без його участі.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Заслухавши пояснення позивача, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши матеріали всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
З огляду на вищенаведені правопорушення відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019р. та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил яким зобов'язано позивача в шестидесяти денний термін з дня отримання даного припису усунути порушення законодавства у сфері містобудівної діяльності.
08.05.2019р. відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №0006-вих-1593/30, якою визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 3 частини 2 статті 2 Закону України №208/94-ВР та накладено штраф у сумі 710770 грн.
Відповідно обставин справи між сторонами виник спір щодо законності прийнятої відповідачем постанови про застосування штрафу.
У відповідності до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (надалі Закон - №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно з частиною 1 статті 37 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об'єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об'єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Статтею 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 жовтня 1994р. №208/94-ВР) (надалі Закон №208/94-ВР) правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб'єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб'єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.
Суб'єкти містобудування, які є замовниками будівництва об'єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення, зокрема виконання будівельних робіт без отримання дозволу на їх виконання на об'єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об'єктів з середніми наслідками (СС2), - у розмірі трьохсот сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб. (абзац 3 пункту 4 частини 2 статі 2 Закон України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14 жовтня 1994р. №208/94-ВР).
Як встановлено частиною 8 статті 39 Закону №3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об'єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Також суд звертає увагу на те, що відповідно до абзацу 3 статті 28 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999р. №687- XIV лише власники та користувачі об'єктів архітектури зобов'язані отримувати в установленому законодавством порядку документ дозвільного характеру, що дає право на виконання робіт, пов'язаних із реконструкцією, реставрацією чи капітальним ремонтом об'єкта архітектури.
Відповідачем не надано доказів, що позивач був замовником, власником, користувачем чи виконував функції замовника і підрядника одночасно. Посилання відповідача в відзиві на позовну заяву про допуск до проведення перевірки посадових осіб Інспекції, не заслуговує на увагу, оскільки направлення на проведення перевірки складено відносно іншої юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю «АТБ-торгстрой» та сама перевірка проводилася без участі представника позивача.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні.
Частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначає, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
В той же час, і частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України покладено обов'язок на позивача довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги та заперечення.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог позивача щодо визнання протиправною та скасування постанови, а тому дані позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з вимог вищенаведеного чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб'єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб'єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оцінуючи усі докази, які були досліджені судом у їх сукупності, а також обставини, встановлені у ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірності винесення оскаржуваної постанови, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Адміністративний позов задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати Постанову №0006-вих-1593/30 від 08 травня 2019р. про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові Львівської міської ради.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 15 липня 2019 року.

Суддя О.В. Серьогіна