Справа № 522/3699/19
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 липня 2019 р.м.ОдесаСправа № 522/3699/19

Головуючий в 1 інстанції:Шкамерда К.С.

Час і місце ухвалення: 22.05.2019р.,м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого - судді : Бойка А.В.,

суддів: Єщенка О.В.,

Федусика А.Г.,

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Приморського районного суду м.Одеси від 22 травня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича про визнання незаконною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

05.03.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення від 18.02.2019 року №109/19, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у 10 200 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та закриття провадження по справі.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 22.05.2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_1 31.05.2019 року подала апеляційну скаргу, зазначаючи, що в її діях відсутні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП, а сама постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена протиправно та підлягає скасуванню.

У зв`язку з цим, в апеляційній скарзі ставиться питання про скасування рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22.05.2019 року з прийняттям нового судового рішення - про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Справа призначена до розгляду у порядку письмового провадження у відповідності до ст. 311 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів і вимог апеляційної скарги, вважає, що подана скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Колегія суддів з матеріалів справи вбачає та сторонами не заперечується, що 05.02.2019 року на підставі наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/1 ДАБК від 02.01.2019 року та направлення на проведення позапланового заходу від 17.01.2019 р. № 000113 органами державного архітектурного контролю Одеської міської ради здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме щодо перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівельної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: реконструкція квартири за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами якої складено відповідний акт перевірки №000113 від 05.02.2019 року. Згідно акту перевірки, ОСОБА_1 є замовником будівництва.

В ході проведення перевірки контролюючим органом встановлено, що у квартирі за зазначеною вище адресою фактично виконані будівельні-монтажні роботи з реконструкції квартири шляхом збільшення площі балкону консольного типу та демонтажу підвіконної частини віконного прорізу у зовнішній стіні, зокрема, між приміщенням кухні та балкону. Також встановлено, що реконструйована квартира експлуатується ОСОБА_1 для проживання. В акті зазначено, що ОСОБА_1 не надано документи, які дають право на виконання будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 .

З огляду на встановлені обставини контролюючий орган дійшов висновку, що ОСОБА_1 експлуатується реконструйована квартира шляхом збільшення площі балкону консольного типу та демонтажу підвіконної частини віконного прорізу у зовнішній стіні, зокрема між приміщеннями кухні та балкону за адресою: АДРЕСА_1 , не прийнята в експлуатацію, чим порушено вимоги ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року (а.с. 76-84).

Від підпису акту перевірки позивач відмовилась, про що відповідачем в акті здійснено відповідну відмітку та зазначено про направлення його примірника засобами поштового зв`язку (номер рекомендованого повідомлення № 050 від 06.02.2019 року).

За наслідком перевірки 05.02.2019 року головним спеціалістом інспекційного відділу № 2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Богусевичем А.П. було складено відносно ОСОБА_1 протокол про правопорушення в сфері містобудівної діяльності (а.с. 10-13), в якому повідомлено позивача про розгляд стосовно неї справи про адміністративне правопорушення 18.02.2019 року о 15:00 у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради. Від підпису та отримання примірника вказаного протоколу позивач відмовилась, про що зроблено відповідну відмітку в протоколі.

18.02.2019 року, за наслідком розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення, в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименком Русланом Костянтиновичем винесено постанову у справі про адміністративне правопорушення №109/19, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП.

Не погоджуючись з вказаною постановою у справі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 оскаржила її до суду.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог виходив з того, що позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю проведений відповідачем у відповідності до вимог чинного законодавства, а доводи позивача, заявлені в обґрунтування позовних вимог не знайшли свого підтвердження. Крім того, суд зазначив, що позивач не заперечує щодо суті виявлених порушень та не надає доказів щодо їх відсутності.

З огляду на зазначене, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідачем правомірно застосовані санкції, передбачені ч. 9 ст. 96 КУпАП, за експлуатації об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію.

Колегія суддів апеляційної інстанції не погоджується із зазначеним висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (надалі - Порядок №553).

Відповідно до п.5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 7 Порядку №553 передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (п.9 Порядку №533).

В ході розгляду справи встановлено, що позаплановий захід державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 здійснений на підставі звернення гр. ОСОБА_2 від 16.01.2019 року.

17.01.2019 року відповідачем було видано головному спеціалісту інспекційного відділу № 2 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради направлення на проведення позапланової перевірки.

З матеріалів справи встановлено, що в ході перевірки обставини проведення на зазначеному вище об`єкті реконструкції, наявності чи відсутності документів, які б надавали дозвіл на проведення відповідних робіт, а також документів щодо введення об`єкта в експлуатацію, встановлення власника зазначеної квартири здійснювалось посадовою особою відповідача на підставі пред`явлених документів, а саме: паспорту гр. ОСОБА_1 , договору купівлі-продажу № 99.08-555 від 28.08.1999 року, технічного паспорту інвентаризації нерухомого майна від 10.08.1999 року, свідоцтва про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 03.01.2012 року. Копії зазначених документів були додані відповідачем до відзиву на позовну заяву. Крім того, до відзиву відповідачем були додані фото квартири, зроблені як зсередини, так і ззовні.

Зазначені докази спростовують посилання позивача про проведення позапланового заходу у її відсутність.

Згідно п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як зазначалось вище, про відмову від підпису акту перевірки відповідачем зроблено відповідну відмітку в акті перевірки, а також і у протоколі по справі про адміністративне правопорушення. У зв`язку з вказаним матеріали перевірки були направлені на адресу позивача рекомендованим поштовим повідомленням, які згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №050, отримані позивачем 12.02.2019 року.

Позивач завчасно була повідомлена про розгляді справи про адміністративне правопорушення (дата, час та місце розгляду справи зазначені у протоколі по справі про адміністративне правопорушення), однак своїм правом прийняти участь у її розгляді не скористалась.

Враховуючи все вищезазначене, колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що відповідачем було дотримано порядок проведення позапланового заходу, складені за його результатом документи відповідають вимогам чинного законодавства, а розгляд справи про адміністративне правопорушення відбувся у відповідно до вимог КУпАП.

Однак, колегія суддів звертає увагу на наступне:

Підставою для притягнення позивача до адміністративної відповідальності стало недотримання вимог ч. 8 ст. 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №461 від 13.04.2011 року.

В свою чергу, згідно з ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання, містобудівної документації» експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Частинами 1 та 2 статті 39 Закону України «Про регулювання, містобудівної дояльності» (в редакції Законів № 320-VIII від 09.04.2015, № 1817-VIII від 17.01.2017) встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви. Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Стаття 39 Закону України «Про регулювання, містобудівної діяльності" в редакції Закону № 320-VIII від 09.04.2015 року, передбачала, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I-III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Частиною 5 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката.

Частиною 9 ст.96 КУпАП передбачена відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною восьмою цієї статті.

В свою чергу, частина 9 ст.96 КУпАП в такій редакції, діє з 10.06.2017 року. До зазначеної дати законом передбачалася відповідальність за експлуатацію об`єктів будівництва, які завершені будівництвом з 19 січня 2012 року та не прийняті в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

В постанові від 04.03.2014 року по справі №21-433а13 Крім того, Верховний Суд України зазначив, що при розгляді спорів цієї категорії суди мають з`ясовувати питання щодо наявності в діях суб`єкта містобудування складу правопорушення, зокрема, факту закінчення будівництвом відповідного об`єкта, наявності на цей момент встановленого законодавством обов`язку вводити об`єкт в експлуатацію, не введення в експлуатацію та використання об`єкта, закону, який би встановлював відповідальність за невиконання обов`язку із введення в експлуатацію, а також дотримання строків притягнення до публічної відповідальності.

Крім того, Верховний Суд України зазначив, що в контексті хронології правового регулювання спірних відносин поняття «експлуатація не прийнятого в експлуатацію об`єкта» не може тлумачитись як триваюче правопорушення. Змістом цього правопорушення є невиконання обов`язку із введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта містобудування до початку його експлуатації. Суспільна небезпека такого правопорушення насамперед полягає не в недотриманні встановленого правопорядку, а в небезпеці, яка може мати місце в результаті відсутності контролю за безпечністю побудованого об`єкта містобудування з початку його використання.

Слід зазначити, що стаття 39 Закону № 3038-VI, який набрав чинності 12 березня 2011 року, визначає порядок прийняття в експлуатацію, після набрання ним чинності, закінчених будівництвом об`єктів та містить заборону на експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, за час його дії. Цей Закон не містить темпоральних застережень, зокрема про поширення його дії на відносини, які виникли до набрання ним чинності.

З дня набрання чинності у листопаді 1994 року Закон № 208/94-ВР, стаття 1 якого встановлювала відповідальність за правопорушення у сфері містобудування, не передбачав відповідальності за експлуатацію або використання об`єктів містобудування, не прийнятих в експлуатацію. Вперше таке положення закріплено у цьому Законі 24 жовтня 2000 року шляхом доповнення частини першої зазначеної статті абзацом, що встановлював відповідальність за експлуатацію або використання будинків чи споруд після закінчення будівництва без прийняття їх державними приймальними (технічними) комісіями (Закон України від 21 вересня 2000 року № 1988-III).

19 січня 2012 року згідно із Законом України від 22 грудня 2011 року № 4220-VI Закон № 208/94-ВР викладено у новій редакції, пункт 6 частини другої статті 2 якої передбачає, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи акті готовності об`єкта до експлуатації.

В даному випадку відповідачем за наслідками проведеного заходу державного архітектурно-будівельного контролю, не встановлено, коли та ким була здійснена реконструкція на об`єкті за адресою: АДРЕСА_1 , під час дії якої редакції Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", що впливає на визначення порядку, згідно якого об`єкт повинен вводитись в експлуатацію, у кого виник обов`язок щодо введення об`єкта в експлуатацію.

Посилання в акті перевірки на те, що позивач є замовником будівництва не підтверджено належними доказами.

Крім того, з матеріалів справи встановлено, що власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі договору купівлі-продажу нерухомого майна №99.08-555 від 28.08.1999р. була ОСОБА_3 , яка згідно свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 03.01.2012 року померла.

Позивачем були надані докази звернення її у жовтні 2015 року до Суворовського районного суду м. Одеси із позовною заявою про визнання дійсним договору купівлі-продажу та визнання права власності на квартиру в порядку спадкування. Будь-які правовстановлюючі документи на зазначену квартиру на ім`я ОСОБА_1 відсутні.

З огляду на зазначене, та враховуючи те, що відповідачем не встановлено наявності обов`язку саме у відповідача по введенню спірного об`єкта будівництва в експлуатацію, колегія суддів вважає, що притягнення її до відповідальності за п. 9 ст. 96 КУпАП є безпідставним та необґрунтованим, а постанова в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича про адміністративне правопорушення від 18.02.2019 року №109/19 винесена без встановлення всіх обставин по справі, є незаконною та підлягає скасуванню.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право. зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, зокрема, у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на те, що в даному випадку відповідачем не доведено наявності вини у вчиненні правопорушення саме ОСОБА_1 , а також не доведено наявності обов`язку саме у позивача вводити об`єкт в експлуатацію, як суб`єкта містобудування, колегія суддів вважає, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв`язку із відсутністю складу правопорушення.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

На підставі викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції постановив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим постановлене судове рішення, на підставі ст.317 КАС України, підлягає скасуванню з ухваленням нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 286, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд апеляційної інстанції, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 22 травня 2019 року скасувати.

Прийняти нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову в.о. начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича у справі про адміністративне правопорушення від 18.02.2019 року №109/19, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 10 200 грн. за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП.

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили з дати її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: А.В. Бойко

Суддя: О.В. Єщенко

Суддя: А.Г. Федусик