Справа № 855/224/19
Суддя: Василенко Ярослав Миколайович
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/224/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого Василенка Я.М.,

суддів Кузьменка В.В., Шурка О.І.,

при секретарі Баглай О.Є.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_6 ,

представника відповідача Ющенка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_3 про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову Центральної виборчої комісії від 24.06.2019 № 1253, якою відмовлено в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019;

- зобов`язати Центральну виборчу комісію зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внести відповідні відомості про кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 до виборчого бюлетеня для голосування.

Рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 у задоволенні позову ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії - відмовлено.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.07.2019 апеляційну скаргу ОСОБА_3 на рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 залишено без задоволення; рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 залишено без змін.

16.07.2019 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019, в якій він просить скасувати рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 у справі № 855/224/19 та прийняти нове рішення, яким:

- скасувати постанову Центральної виборчої комісії від 24.06.2019 № 1253, якою відмовлено в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019;

- зобов`язати Центральну виборчу комісію зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внести відповідні відомості про кандидата до виборчого бюлетеня для голосування.

В обґрунтування вказаної заяви ОСОБА_3 зазначив, що 12.07.2019 заявнику стало відомо про існування обставини, що має значення для справи та про яку йому не було відомо на момент звернення до суду із позовом.

Так, 12.07.2019 рішенням Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а (яке набрало законної сили) встановлено наступні обставини: Згідно листа ТОВ «Конюшня Бутенко О.» від 01.12.2015 остання направила ОСОБА_3 за кордон на навчання до Школи верхової їзди «Середземний кінний тур Оліва Нова» (Іспанія). Відповідно до довідки від 05.07.2019 ОСОБА_3 у період з 01.06.2016 по теперешній час проходив і проходить навчання у Школі верхової їзди «Середземний кінний тур Оліва Нова». За даний період ним пройдено шість семестрів навчання та триває сьомий, а саме: в 2016 році: з 01.06.2016 по 16.12.2016 - один семестр; в 2017 році: з 06.01.2017 по 19.05.2017 та з 01.06.2017 по 15.12.2017 - два семестри; в 2018 році: з 05.01.2018 по 18.05.2018 та з 01.06.2018 по 14.12.2018 - два семестри; в 2019 році: з 04.01.2019 по 24.05.2019 та з 01.06.2019 по 13.12.2019 (триває) - два семестри. Також, школа верхової їзди роз`яснила, що за їхніми правилами, що участь заявника в національних змаганнях або змаганнях міжнародного рівня зараховується до строку навчання, як його невід`ємна складова. Відтак, оскільки направлення та відрядження ОСОБА_3 за кордон для навчання та участі в змаганнях було здійснено юридичними особами та Федерацією, можливо констатувати що виїзд ОСОБА_3 за кордон був здійснений з метою навчання, в інтересах Федерації, інших юридичних осіб, а не в приватних справах. А оскільки, відповідно до приписів ст. 1 Закону України «Про громадянство України» відрядження і навчання за кордоном не є порушенням вимоги про безперервне проживання в Україні, можливо констатувати факт проживання ОСОБА_3 на території України протягом останніх 5 років в розумінні Закону України «Про громадянство України».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 16.07.2019 відкрито провадження за заявою ОСОБА_3 про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії та призначено її до розгляду у відкритому судовому засіданні на 16.07.2019 о 17 год. 00 хв.

Відповідач надав до суду письмовий відзив на заяву про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами, в якому просить відмовити в задоволені вказаної заяви в повному обсязі, посилаючись на її безпідставність та необґрунтованість.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав заяву про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами в повному обсязі, просив її задовольнити з підстав, викладених у ній.

Представник відповідача в судовому засіданні заяву не визнав, надав пояснення, які аналогічні тим, що були зазначені у відзиві на заяву про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, якими позивач обґрунтовує свою заяву, оцінивши письмові докази, що мають юридичне значення для вирішення даного спору, колегія суддів приходить до висновку, що заява про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Згідно з ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 362 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати заяву про перегляд судового рішення суду будь-якої інстанції, яке набрало законної сили, за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно ч. 1 ст. 361 КАС України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Приписи п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України визначають, що підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 361 КАС України не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

В адміністративному судочинстві перегляд судових рішень у зв`язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду не є недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники судового розгляду не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд уже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Нововиявлені обставини - це факти, від яких залежить виникнення, зміна чи припинення прав і обов`язків осіб, що беруть участь у справі, тобто юридичні факти. Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення, та породжують процесуальні наслідки, впливають на законність і обґрунтованість ухваленого без їх врахування судового рішення.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Як було зазначено вище, в якості нововиявлених обставин ОСОБА_3 зазначає те, що йому 12.07.2019 стало відомо про існування обставини, що має значення для справи та про яку йому не було відомо на момент звернення до суду з позовом, а саме рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а, яким встановлені та констатовані наступні обставини:

- ОСОБА_3 у період з 01.06.2016 по теперешній час проходив і проходить навчання у Школі верхової їзди «Середземний кінний тур Оліва Нова». За даний період ним пройдено шість семестрів навчання та триває сьомий, а саме: в 2016 році: з 01.06.2016 по 16.12.2016 - один семестр; в 2017 році: з 06.01.2017 по 19.05.2017 та з 01.06.2017 по 15.12.2017 - два семестри; в 2018 році: з 05.01.2018 по 18.05.2018 та з 01.06.2018 по 14.12.2018 - два семестри; в 2019 році: з 04.01.2019 по 24.05.2019 та з 01.06.2019 по 13.12.2019 (триває) - два семестри;

- оскільки направлення та відрядження ОСОБА_3 за кордон для навчання та участі в змаганнях було здійснено юридичними особами та Федерацією, то виїзд ОСОБА_3 за кордон був здійснений з метою навчання, в інтересах Федерації, інших юридичних осіб, а не в приватних справах;

- оскільки, відповідно до приписів ст. 1 Закону України «Про громадянство України» відрядження і навчання за кордоном не є порушенням вимоги про безперервне проживання в Україні, то ОСОБА_3 проживає на території України протягом останніх 5 років в розумінні Закону України «Про громадянство України».

Колегія суддів звертає увагу, що рішення Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а набрало законної сили 15.07.2019.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Приймаючи 01.07.2018 рішення у справі № 855/224/19 Шостим апеляційним адміністративним судом не досліджувалась постанова (яка набрала законної сили) Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а, якою були встановлені та констатовані вказані вище обставини.

Отже, наведені обставини є істотними для справи № 855/224/19 та таке констатування не було відомо ні ОСОБА_3 , ні Шостому апеляційному адміністративному суду при постановленні рішення від 01.07.2019 та воно не досліджувалось, а тому в розумінні положень статті 361 КАС України наявні підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами.

З матеріалів справи вбачається, що 19.06.2019 уповноваженим представником Соціалістичної партії України до Центральної виборчої комісії подано заяву про реєстрацію кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого на Позачерговому з`їзді цієї політичної партії 08.06.2019, в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019.

Постановою Центральної виборчої комісії від 24.06.2019 № 1253 «Про відмову в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019» позивачу відмовлено у реєстрації кандидатом у народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі № 93.

Вказана постанова Центральної виборчої комісії мотивована тим, що ОСОБА_3 не відповідає встановленим у статті 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» вимогам до кандидата в депутати, тому що не проживав в Україні протягом останніх п`яти років. Так, проаналізувавши інформацію щодо перетинання державного кордону України, надану Державною прикордонною службою України, Центральна виборча комісія встановила, що в період з 21.07.2015 по 21.07.2016 тривалість перебування ОСОБА_3 за межами території України становила понад 180 днів, а з 03.07.2016 по теперішній час ОСОБА_3 не проживає на території України.

Частиною першою статті 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» від 17.11.2011 № 4061-VI передбачено, що депутатом може бути обраний громадянин України, який на день виборів досяг двадцяти одного року, має право голосу і проживає в Україні протягом останніх п`яти років.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» проживання в Україні означає: 1) проживання на території в межах державного кордону України; 2) перебування на судні, що перебуває у плаванні під Державним Прапором України; 3) перебування громадян України у встановленому законодавством порядку у відрядженні за межами України в закордонних дипломатичних установах України, міжнародних організаціях та їх органах; 4) перебування на полярній станції України; 5) перебування у складі формування Збройних Сил України, дислокованого за межами України.

Згідно з частиною третьою статті 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» такими, що проживають в Україні, вважаються також особи, які проживають разом з особами, зазначеними в пункті 3 частини другої цієї статті, як члени їхніх сімей.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про громадянство України» від 17.01.2001 № 2235-ІІІ безперервне проживання на території України - це проживання в Україні особи, якщо її разовий виїзд за кордон у приватних справах не перевищував 90 днів, а в сумі за рік - 180 днів. Не є порушенням вимоги про безперервне проживання виїзд особи за кордон у службове відрядження, на навчання, у відпустку, на лікування за рекомендацією відповідного медичного закладу або зміна особою місця проживання на території України.

Згідно зі статтею 33 Конституції України кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Статтею 10 Закону України «Про вибори народних депутатів України» передбачено, що право висування кандидатів у депутати належить громадянам України, які мають право голосу. Це право реалізується ними через партії або шляхом самовисування відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 53 Закону України «Про вибори народних депутатів України» висування кандидатів, формування та затвердження виборчого списку кандидатів у депутати від партії в загальнодержавному окрузі та висування кандидатів у депутати від партії в одномандатних округах здійснюється партією на з`їзді (зборах, конференції) у порядку, встановленому статутом партії.

Згідно з частиною першою статті 55 Закону України «Про вибори народних депутатів України» Центральна виборча комісія реєструє кандидата в депутати, висунутого партією, у відповідному одномандатному окрузі за умови отримання нею таких документів:

1) заяви про реєстрацію кандидата у депутати, підписаної керівником партії та скріпленої печаткою партії;

2) рішення вищого керівного органу партії, прийнятого відповідно до її статуту, про висування кандидата у депутати від партії, яке повинно містити відомості про особу, висунуту кандидатом у депутати, із зазначенням його прізвища, імені, по батькові;

3) заяви особи про згоду балотуватися кандидатом у депутати від цієї партії (за підписом відповідного кандидата) із зобов`язанням у разі обрання депутатом припинити діяльність чи скласти представницький мандат, які, відповідно до Конституції України та законів України, не сумісні з мандатом народного депутата України, та згоду на оприлюднення біографічних відомостей у зв`язку з участю у виборах, а також із зобов`язанням у разі обрання депутатом протягом місяця після офіційного оприлюднення результатів виборів передати в управління іншій особі належні їй підприємства та корпоративні права у порядку, встановленому законом (або зазначенням, що таких немає);

4) автобіографії кандидата в депутати на паперовому носії та в електронному вигляді, що обов`язково повинна містити: прізвище, власне ім`я (всі власні імена) та по батькові (за наявності), число, місяць, рік і місце народження, громадянство із зазначенням часу проживання на території України, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (в тому числі на виборних посадах), партійність, склад сім`ї, адресу місця проживання, контактний номер телефону, відомості про наявність чи відсутність судимості;

5) декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, кандидата в депутати відповідно до статті 57 цього Закону;

5-1) заяви про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання;

6) документа про внесення грошової застави відповідно до статті 56 цього Закону;

7) 4 фотографії кандидата розміром 4х6 сантиметрів на паперових носіях та в електронному вигляді;

8) ксерокопії першої та другої сторінок паспорта громадянина України кандидата.

Відповідно до частини другої статті 56 Закону України «Про вибори народних депутатів України» партія, яка висунула кандидата в депутати в одномандатному окрузі, кандидат у депутати, який балотується в одномандатному окрузі в порядку самовисування, після початку виборчого процесу та до подання документів Центральній виборчій комісії для реєстрації вносить на спеціальний рахунок Центральної виборчої комісії грошову заставу в розмірі десяти розмірів мінімальної заробітної плати.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону України «Про вибори народних депутатів України» кандидати в депутати в одномандатних округах реєструються Центральною виборчою комісією за умови подання їй документів, передбачених статтею 55 цього Закону.

Частиною шостою статті 59 Закону України «Про вибори народних депутатів України» передбачено, що Центральна виборча комісія не пізніше як на п`ятий день з дня прийняття документів, передбачених частинами першою або другою статті 55 цього Закону, приймає рішення про реєстрацію кандидата в депутати в одномандатному окрузі або про відмову в його реєстрації.

Відповідно до частини першої статті 60 Закону України «Про вибори народних депутатів України» Центральна виборча комісія відмовляє в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати в разі:

1) порушення вимог частин четвертої, п`ятої статті 52 цього Закону;

2) відсутності документів, зазначених у частині першій статті 54 чи частинах першій або другій статті 55 цього Закону;

3) припинення громадянства України кандидата у депутати;

4) вибуття особи, висунутої кандидатом у депутати, за межі України для проживання чи з метою отримання політичного притулку;

5) визнання особи, висунутої кандидатом у депутати, недієздатною;

6) набрання щодо особи, висунутої кандидатом у депутати, законної сили обвинувальним вироком суду за вчинення умисного злочину;

7) виявлення обставин, які позбавляють особу, висунуту кандидатом у депутати, права бути обраною депутатом відповідно до статті 9 цього Закону;

8) висування кандидата (кандидатів) у депутати від партії, яка здійснює пропаганду комуністичного та/або націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів, їхньої символіки та щодо якої в установленому Кабінетом Міністрів України порядку прийнято рішення про невідповідність її діяльності, найменування та/або символіки вимогам Закону України «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки».

Відповідно до частини другої статті 60 Закону України «Про вибори народних депутатів України» рішення про відмову в реєстрації кандидата (кандидатів) у депутати повинно містити вичерпні підстави відмови. Копія цього рішення не пізніше наступного дня після його прийняття видається (направляється) представнику партії або кандидату в депутати, який балотується в одномандатному окрузі.

Частиною третьою статті 60 Закону України «Про вибори народних депутатів України» передбачено, що помилки і неточності, виявлені в поданих кандидатами на реєстрацію документах, підлягають виправленню і не є підставою для відмови в реєстрації кандидата в депутати.

Колегія суддів зауважує, що пасивне виборче право у виборах народних депутатів України не є абсолютним та реалізується за умови дотримання виборчих цензів, зокрема вікового, громадянства та осілості.

Ценз осілості в національному виборчому законодавстві виражається у вимозі до кандидата в народні депутати проживати на території України протягом останніх п`яти років. Ценз осілості спрямований на те, щоб депутатами Верховної Ради України обиралися особи, які достатньо глибоко знають і розуміють економічні, політичні, соціальні й інші проблеми державного та суспільного розвитку України і відповідно до цього можуть більш компетентно виконувати свої обов`язки.

Зважаючи на конституційні гарантії, установлені статтею 33 Конституції України, відповідно до яких кожен громадянин України не обмежений у своїй свободі пересування і може вільно залишити територію України, обмеження щодо проживання на території України протягом останніх п`яти років, не можуть бути розтлумачені як такі, що зобов`язують особу, яка виявила бажання балотуватися у народні депутати, знаходитися на території України всі 365 (366) днів протягом п`яти останніх років перед виборами.

Аналіз положень статті 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» у взаємозв`язку з положеннями статті 1 Закону України «Про громадянство України» дає підстави для висновку, що особа вважається такою, що проживає на території України, якщо її разовий виїзд за кордон у приватних справах не перевищував 90 днів, а в сумі за рік - 180 днів.

Таким чином, критеріями для визначення статусу особи як такої, що проживає на території України, є тривалість перебування особи за кордоном і мета перетину кордону.

Враховуючи вищевикладене та те, що постановою Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а (яке набрало законної сили) констатовано, що виїзд ОСОБА_3 за кордон був здійснений з метою навчання, в інтересах Федерації та інших юридичних осіб, а не в приватних справах, що слідує, що ОСОБА_3 проживає на території України протягом останніх 5 років в розумінні Закону України «Про громадянство України», колегія суддів приходить до висновку про задоволення заяви ОСОБА_3 про перегляд судового рішення у справі № 855/224/19 та скасування рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 з прийняттям нового рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови Центральної виборчої комісії від 24.06.2019 № 1253, якою відмовлено в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та зобов`язання Центральної виборчої комісії зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3, висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внесення відповідних відомостей про кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 до виборчого бюлетеня для голосування.

При цьому, колегія суддів зауважує, що обставини, встановлені та констатовані в постанові Печерського районного суду м. Києва у справі № 757/36210/19-а (яке набрало законної сили), повинні братись до уваги при розгляді даної справи та колегія суддів зобов`язана їх врахувати, з огляду на наступне.

Преюдиціальність - обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні чи вироку і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу.

Правила про преюдицію спрямовані не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив в законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії.

З рішення Великої Палати Конституційного Суду України від 21.12.2017 № 3- р/2017 вбачається, що виборче право означає можливість кожного громадянина України вільно обирати і бути обраним до органів державної влади та органів місцевого самоврядування в умовах свободи вираження поглядів і обміну думками та інформацією, вільного формування власного ставлення до участі у виборах, а обов`язковою складовою цього права є, зокрема, право на повагу до волевиявлення людини, її демократичного вибору та результатів виборів.

Більше того, статтею 38 Конституції України вказано, що громадяни України мають право брати участь в управлінні державними справами, у Всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Громадяни користуються рівним правом доступу до державної служби, а також до служби в органах місцевого самоврядування.

Також, колегія суддів враховує рішення Європейського суду з прав людини справа «Мельниченко проти України» (заява № 17707/02) від 19.10.2004, в якому зазначено, що ефективне втілення права на вибори та можливість бути обраним гарантує, що особи мають право голосувати за того чи іншого кандидата на їх вибір. Будь-які обмеження права бути обраним, такі як мінімальний вік, повинні бути виправдані об`єктивністю та розумністю критерію. Особи, які мають право бути обраними, не повинні позбавлятися його через нерозумні або дискримінаційні вимоги, такі як освіта, проживання чи походження, або політична приналежність. Жодна особа не може зазнавати дискримінації чи будь-яких незручностей через те, що вона є кандидатом. Державні партії можуть визначати та роз`яснювати положення законодавства, які виключають якусь групу чи категорію осіб з виборчих посад.

При цьому, вищевикладені сумніви щодо проживання ОСОБА_3 в Україні протягом останніх п`яти років вирішені Печерським районним судом м. Києва 12.07.2019 у справі № 757/36210/19-а.

Крім того, щодо позовної вимоги про зобов`язання Центральної виборчої комісії зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внесення відповідних відомостей про кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 до виборчого бюлетеня для голосування, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до завдань адміністративного судочинства, визначених статтею 2 КАС України, адміністративний суд не наділений повноваженнями втручатися у вільний розсуд (дискрецію) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за критеріями визначеними статтею; завдання правосуддя полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше порушується принцип розподілу влади; принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно - дискреційних повноважень - єдиним критерієм здійснення правосуддя є право, тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності; перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі адміністративного судочинства; адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесенні до компетенції цього органу.

Згідно з положеннями Закону України «Про Центральну виборчу комісію» прийняття рішень про реєстрацію кандидата у народні депутати відноситься до виключної компетенції Центральної виборчої комісії як колегіального органу.

Однак, оскільки на час розгляду справи у Центральної виборчої комісії відсутні повноваження щодо розгляду документів для реєстрації кандидатом у депутати, внаслідок спливу строку встановленого чинним законодавством, та враховуючи наявність факту порушення прав позивача у зв`язку із прийняттям відповідачем протиправного рішення, колегія суддів з урахуванням ефективного захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання Центральної виборчої комісії зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3, висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внесення відповідних відомостей про кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 до виборчого бюлетеня для голосування.

Аналогічна правова позиція викладена зокрема в постанові Верховного Суду від 30.06.2019 у справі № 855/162/19.

Відповідно ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, Законом України «Про вибори народних депутатів України» ст.ст. 2, 4, 5, 194, 241, 242, 243, 245, 246, 250, 268, 269, 271, 272, 278, 361, 368, 369 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву ОСОБА_3 про перегляд рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 за нововиявленими обставинами - задовольнити.

Рішення Шостого апеляційного адміністративного суду від 01.07.2019 скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_3 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, зобов`язання вчинити дії задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову Центральної виборчої комісії від 24.06.2019 № 1253, якою відмовлено в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_3, висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019.

Зобов`язати Центральну виборчу комісію зареєструвати кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 та внести відповідні відомості про кандидата в народні депутати України ОСОБА_3 , висунутого Соціалістичною партією України в одномандатному виборчому окрузі № 93 на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 до виборчого бюлетеня для голосування.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку частини першої статті 272 КАС України та може бути оскаржене в апеляційному порядку до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного суду у дводенний строк в порядку, встановленому частиною 2 статті 278 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу - тобто через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Головуючий суддя: Василенко Я.М.

Судді: Кузьменко В.В.

Шурко О.І.