Справа № 480/414/19
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

15 липня 2019 р. м. ХарківСправа № 480/414/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді Жигилія С.П.,

Суддів Чалого І.С. , Перцової Т.С. ,

розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 року по справі № 480/414/19

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області

про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 року задоволено позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії.

На зазначене рішення суду Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області подано апеляційну скаргу.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27.05.2019 року в задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про відстрочення сплати судового збору до вирішення по суті справи № 480/414/19 відмовлено та апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 року по справі № 480/414/19 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків поданої апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору в розмірі - 1 152,60 грн.

Роз`яснено Головному управлінню Держгеокадастру у Сумській області, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, відповідно до ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України скарга буде повернута скаржнику.

07.06.2019 року до канцелярії Другого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Держгеокадастру у Сумській області надійшло клопотання про продовження строку для усунення недоліків та відстрочення сплати судового збору до вирішення справи № 480/414/19 по суті.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.06.2019 року у задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи № 480/414/19 по суті відмовлено. Клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про продовження строку на апеляційне оскарження задоволено та продовжено строк для усунення недоліків апеляційної скарги встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2019 року протягом 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали шляхом направлення до Другого апеляційного адміністративного суду квитанції або оригіналу іншого документу про сплату судового збору в розмірі - 1 152,60 грн.

Роз`яснено апелянту, що у разі неусунення зазначених недоліків апеляційної скарги, скарга буде повернута скаржнику.

Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення Головним управлінням Держгеокадастру у Сумській області отримано копію ухвали про продовження строків для усунення недоліків поданої апеляційної скарги - 27.06.2019 року.

Таким чином, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги є 08.07.2019 року.

На момент постановлення ухвали, скаржником не надано доказів усунення недоліків апеляційної скарги.

10.07.2019 року до канцелярії Другого апеляційного адміністративного суду від Головного управління Держгеокадастру у Сумській області надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи № 480/414/19 по суті. В обґрунтування клопотання, з посиланням на положення ст.8 Закону України "Про судовий збір", ст. 129 Конституції України, зазначено, що Головне управління Держгеокадастру у Сумській області повністю фінансується за рахунок Державного бюджету України та станом на сьогоднішній час Управління перебуває у скрутному матеріальному становищі, у зв`язку із затримкою фінансування та недостатність коштів на рахунку, з якого здійснюється сплата судового збору. До клопотання додано копію виписки від 08.07.2019 року, з якої вбачається відсутність коштів за КЕКВ 2800 "Інші поточні видатки".

Суд розглянувши клопотання зазначає наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Отже, законодавством чітко регламентовано право суду на звільнення сторони від сплати судового збору, зменшення його розміру, розстрочення або відстрочення його сплати, а єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов`язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити. Отже, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати належні і допустимі, у розумінні ст.ст. 73, 74 КАС України, докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, для застосування судом положень ч. 1 ст. 133 КАС України повинні бути відповідні правові підстави, в іншому ж випадку, як зазначено в рішенні Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 р. у справі «Креуз проти Польщі», вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Слід вказати, що надана до клопотання виписка за 08.07.2019 року не може слугувати належним доказом на підтвердження відсутності коштів на рахунках органу для сплати судового збору, оскільки остання вказує лише на наявність чи відсутність коштів на дату складання такої виписки, а не на весь період, починаючи з дати подання апеляційної скарги (07.05.2019 року) до моменту подання повторного клопотання про продовження строків для усунення недоліків апеляційної скарги та відстрочення сплати судового збору (10.07.2019 року).

Крім того, обмежене фінансування бюджетної установи не може бути підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від сплати, оскільки, особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору.

Також, апелянтом не надано доказів стосовно вжиття відповідних заходів щодо виділення з Державного бюджету України коштів на витрати, що пов`язані зі сплатою судового збору.

Отже, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною для відстрочення сплати судового збору.

Таким чином, обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють контролюючий орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору.

Водночас, відповідно до ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, суд зазначає, що відстрочення сплати судового збору можливо з підстав, передбачених ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", і вказаний перелік підстав є вичерпним.

Проте, заявник апеляційної скарги є суб`єктом владних повноважень, а спір виник не з приводу соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, у зв`язку з чим підстави та умови відстрочення судового збору, як за суб`єктом звернення, так і за предметом позовних вимог, заявлених у межах даної справи відсутні.

Крім того, апелянтом вже подавались аналогічні клопотання, чим було використане право на продовження терміну для усунення недоліків апеляційної скарги, оскільки, строк на усунення недоліків апеляційної скарги був продовжений судом.

Тобто, зазначені обставини ставлять під сумнів виконання в подальшому ухвали від 27.05.2019 року про залишення апеляційної скарги без руху.

Враховуючи, що право відповідача на апеляційне оскарження рішення було забезпечено, шляхом залишення апеляційної скарги без руху та наданням десятиденного строку для усунення недоліків, та продовженням строку для усунення недоліків ще на 10 днів, беручи до уваги ненадання доказів на підтвердження відсутності можливості виконати ухвалу суду від 27.05.2019 року, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання від 10.07.2019 року про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи по суті.

Згідно з ч.5 ст.298 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про повернення апеляційної скарги суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів з дня надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Відповідно до ч.6 та ч.7 ст.298 КАС України, про повернення апеляційної скарги постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в касаційному порядку. Копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Оскільки у строк, встановлений судом, з урахуванням 5-денного строку, встановленого ст.298 КАС України, відповідачем не було виконано вимоги ухвали Другого апеляційного адміністративного суду від 27.05.2019 року, недоліки апеляційної скарги не усунуто, апеляційна скарга підлягає поверненню відповідачу.

Керуючись ст. 298 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про відстрочення сплати судового збору до вирішення справи № 480/414/19 по суті - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Сумській області на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 10.04.2019 року по справі № 480/414/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Сумській області про визнання протиправною та скасування відмови, зобов`язання вчинити дії повернути скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис)І.С. Чалий Т.С. Перцова