Справа № 855/274/19
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2019-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

16 липня 2019 року

Київ

справа №855/274/19

адміністративне провадження №А/9901/211/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити певні дії та прийняти рішення,

ВСТАНОВИВ:

16 липня 2019 року о 15 : 28 до Верховного Суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити певні дії та прийняти рішення.

Особливості судового розгляду й вирішення окремих категорій термінових адміністративних справ визначені § 2 Глави 11 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України). До таких "термінових" справ з огляду на швидкоплинність виборчого процесу законодавець відніс і провадження щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій (ст. 273 КАС України).

Так, відповідно до частини першої статті 273 КАС України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

За приписами частини 11 цієї статті суд вирішує адміністративні справи, визначені цією статтею, у дводенний строк після надходження позовної заяви.

Відповідно до частини другої статті 278 КАС України апеляційні скарги на судові рішення за наслідками розгляду справ, визначених статтями 273-277 цього Кодексу, можуть бути подані у дводенний строк з дня їх проголошення, а на судові рішення, ухвалені до дня голосування, - не пізніш як за чотири години до початку голосування.

Згідно з частинами першою та другою статті 270 КАС України на обчислення строків, встановлених статтями 273-277, 280-283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої-десятої статті 120 цього Кодексу. Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 250 КАС України, у разі ухвалення рішення, винесеного без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Частиною першою статті 120 КАС України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувана апелянтом ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду складена у повному обсязі і підписана складом суду, що її ухвалив, 11 липня 2019 року.

Копію ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2019 року направлено ОСОБА_1 11 липня 2019 року, що підтверджується штампом вихідної кореспонденції суду (а.с. 25 зворот).

При цьому, відповідно до приписів процесуального закону, початком строку на апеляційне оскарження ухвали суду є наступний день після проголошення (складення у повному обсязі і підписання складом суду, що її ухвалив) судового рішення.

Частиною п`ятою статті 270 КАС України передбачено, що днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Отже, наслідком пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою у спорах, пов`язаних з виборчим процесом, є залишення такої скарги без розгляду.

Колегія суддів наголошує, що вказана вимога процесуального Закону має імперативний характер, тобто є беззаперечною вказівкою держави на обов`язок суду при вирішенні даного питання та не допускає інших, ніж передбачено нею, дій.

Таким чином, останнім днем апеляційного оскарження вказаної ухвали суду від 11 липня 2019 року було 13 липня 2019 року.

Однак, позивач звернувся з даною апеляційною скаргою до Шостого апеляційного адміністративного суду лише 16 липня 2019 року, що підтверджується відбитком штемпеля канцелярії суду як першої так і апеляційної інстанцій, тобто з пропуском строку, передбаченого частиною другою статті 278 КАС України, який не може бути поновлений.

Вирішуючи питання співвідношення терміновості розгляду справи з гарантією дотримання пасивного виборчого права особи, що звернулася за його захистом до суду, колегія суддів ураховує прецедентну практику Європейського суду з прав людини, що міститься у низці судових рішень цього суду.

Так, за висновками ЄСПЛ, загалом прийнятним вважається встановлення в національному законодавстві процесуальних обмежень та вимог з метою належного здійснення правосуддя; проте вони не повинні підривати саму суть права на доступ до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 16 грудня 1992 року у справі "Хаджіанастасіу проти Греції", пункти 32-37).

Однак, якщо держава передбачає апеляційне оскарження до суду вищої інстанції, вона має право встановлювати умови такої апеляції, як матеріальноправові, так і процесуальні, як-от: судові збори, часові обмеження, обов`язкове представництво тощо (рішення Європейського суду з прав людини від 12 червня 2006 року у справі "Степенська проти України" (Stepenska v. Ukraine).

При цьому очікується, що заявник продемонструє уважне ставлення до дотримання процесуальних вимог національного законодавства, наприклад до строків для подання апеляцій (рішення Європейського суду з прав людини від 7 вересня 1999 року у справі "Йодко против Литви (Jodko v. Lithuania).

Частина друга статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на вищевикладене, Суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2019 року залишенню без розгляду через пропуск ним строку, визначеного частиною другою статі 278 КАС України, для подачі апеляційної скарги.

Керуючись статтями 270, 273, 278 КАС України, Суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 липня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання незаконними дій, зобов`язання вчинити певні дії та прийняти рішення залишити - без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Загороднюк

Судді В.М. Соколов

Л.О. Єресько