Справа № 308/10644/18
Суддя: Лемак О. В.
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Лемак О.В.,

за участю секретаря судового засідання Сухан Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна, до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України, про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна, звернувся в суд з адміністративним позовом до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України, про скасування постанови у справі про порушення митних правил.

В обґрунтування позовних вимог представник ОСОБА_1 адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна посилається на те, що 05 вересня 2018 року тимчасово виконуючим обов`язки заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням міжнародної взаємодії Уретій Сергієм Володимировичем винесено постанову в справі про порушення митних правил № 3591/30500/18, якою громадянина ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного Кодексу України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 гривень.

Вказує, що позивач при розгляді даної справи присутнім не був. Копія постанови отримана представником позивача, адвокатом Сілкіною-Яцко Є.О. 06 вересня 2018 року.

Позивач вважає дану постанову необґрунтованою і такою, що не відповідає вимогам кодексу України про адміністративні правопорушення та нормам митного кодексу так як при розгляді справи працівниками Закарпатської митниці ДФС не було з`ясовано чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи доведені обставини, які свідчили, що в його діях є ознаки правопорушення, за яке законом встановлено адміністративну відповідальність, окрім того відповідачем пропущено термін для накладення адміністративного стягнення відповідно до ст. 38 та ст. 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

По-перше, вказує, що відповідно до ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у 15-денний строк з дня одержання органом (посадовою особою) правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Протокол про порушення митних правил № 3591/30500/18 було складено 04 серпня 2018 року. Розгляд справи відбувся о 10 годині 30 хвилин 05.09.2018 року за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька, 220, тобто через місяць.

Отже, вважає, що з боку відповідача наявне порушення вимог ст. 277 КУпАП.

По-друге, вказує, що 04 серпня 2018 року державним інспектором МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС Гойзан Маріанною Іванівною складено протокол про порушення митних правил № 3591/30500/18, відповідно до якого встановлено, що 04 серпня 2018 року о 22 год. 04 хв. в зону митного контролю МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки «Skoda SuperB», реєстраційний номер НОМЕР_1 (Чехія) під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , який слідував з України у Словаччину.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС, громадянином України ОСОБА_1 було ввезено на митну територію України 18.10.2013 року о 23 год. 09 хв. через МП «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит» легковий автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 .

Згідно ст. 95 Митного кодексу України (Закон України 4495-УІ від 13 березня 2012 року), встановлено, що строк транзиту для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Таким чином, враховуючи інформаційні дані центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС громадянин ОСОБА_1 мав вивезти належний йому транспортний засіб «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 за межі митної території України до 23.10.2013 року. Станом на 04.08.2018 року вищевказаний легковий автомобіль з митної території України вивезеним не значиться.

Далі слідує висновок, що громадянин ОСОБА_1 перевищив встановлений ст. 95 Митного кодексу України строк доставки транспортного засобу, що перебував під митним контролем, до органу доходів і зборів більше ніж на десять днів та зазначені дії мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України.

Пояснює, що, керуючись правами, передбаченими ст. 498 Митного кодексу України, гр. ОСОБА_1 надав для розгляду справи письмові заперечення щодо протоколу про порушення митних правил № 3591/30500/18 від 04.08.2018 року, в яких зазначив наступне.

Гр. Крупчинський стверджує, що викладені в протоколі обставини не відповідають дійсності та ним відповідно не порушено митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України.

Так, згідно пояснень, відібраних у громадянина ОСОБА_3 13 серпня 2018 року головним державним інспектором відділу провадження у справах про порушення митних правил УПМП та MB Матей В.М., слідує, що гр. ОСОБА_4 не згідний зі складеним протоколом в зв`язку з тим, що у вказаний день, а саме 18.10.2013 року, він жодним чином та будь-яким способом не перетинав державний кордон України, що підтверджується наданим ним для ознайомлення закордонним паспортом № НОМЕР_4 , виданим 22.05.2013 року, в якому відсутня відмітка про перетин державного кордону в будь-якому напрямку 18.10.2013 року.

Окрім того, гр. ОСОБА_4 стверджує, що вчасно вивіз вищевказаний автомобіль за межі України ще в 2013 році через КПП «Ужгород», проте в зв`язку зі спливом часу (п`ять років) точної дати не пам`ятає.

Стверджує, що в тому ж 2013 році на території Чехії гр. ОСОБА_1 на підставі посвідченої нотаріально довіреності передав право користування вказаним автомобілем іншій особі, проте за давністю події копія довіреності не збереглася.

Вважає, що згідно даних закордонного паспорта гр. ОСОБА_1 , він жодним чином не міг 18.10.2013 року ввезти на територію України будь-який транспортний засіб, не отримавши відмітки в паспорті про перетин державного кордону. А така відмітка у його закордонному паспорті відсутня. Отже, в даному випадку має місце помилка в роботі Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС.

Окрім того, зазначає, що під час розгляду справи представника позивача не запрошували та не надали можливість висловитись з даного приводу, задати працівникам митниці запитання, обмежившись тільки письмовими запереченнями позивача.

Що дуже важливо - відповідач не надав для ознайомлення представнику позивача, яка була присутня під час розгляду справи в приміщенні митниці, будь-яких доказів, які б беззаперечно доводили надання інформаційних даних центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС щодо факту перетину громадянином ОСОБА_1 державного кордону саме 18.10.2013 року.

Вважає, що якщо не може бути належними доказами доведено, що особою в певну дату ввезено на митну територію України в митному режимі «Транзит» транспортний засіб, строк транзиту для якого становить 10 діб, то відповідно і неможливо встановити для особи термін, протягом якого вона мала вивезти належний їй транспортний засіб за межі митної території України. А відтак і порушення такою особою митних правил, а саме терміну 10 діб для вивезення транспортного засобу за межі України, відсутнє.

Стверджує, що на увагу заслуговує і той факт, що згідно закордонного паспорту, копія якого додається, гр. ОСОБА_1 неодноразово перетинав кордон України і в жовтні, і в листопаді, і в грудні 2013 року, тому у випадку порушення ним терміну вивезення транспортного засобу дане порушення було б виявлено ще в 2013 році. Неодноразово гр. ОСОБА_1 перетинав державний кордон і в наступні роки. Отже, очевидно, що сталася помилка в роботі Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС та вина гр. ОСОБА_5 відсутня.

Проте, вищевказані заперечення відповідачем до уваги не прийняті.

Вважає, що аналіз обставин справи та наявних документів підтверджує відсутність самої події - факту перетину громадянином ОСОБА_1 державного кордону 18.10.2013 року, факту ввезення на митну територію України автотранспортного засобу того дня, а відтак і відсутнє порушення митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України.

Також зазначає, що представником позивача подано адвокатський запит до начальника Закарпатської митниці ДФС від 10.09.2018 року, який відповідачем отримано 11.09.2018 року, в якому представник позивача просить надати інформацію, а саме архівний запис камер відеоспостереження, на якому зафіксовано перетин громадянином ОСОБА_1 МП «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС 18.10.2013 року о 23.год.09 хв., який зберігається терміном до 5 років та термін збереження якого ще не сплив.

Вказує, що у відповідь на адвокатський запит надійшов лист Закарпатської митниці ДФС без вихідного номеру та дати, в якому вказано, що відео архіви зберігаються в митниця протягом 90 діб та в Закарпатській митниці ДФС відсутні відеозаписи за 18.10.2013 року.

На підставі вищенаведеного просить суд постанову т.в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС Уретій С.В. за № 3591/30500/18 від 05.09.2018 року про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ч. 3 ст.470 Митного Кодексу України, скасувати та справу про порушення митних правил закрити за відсутністю події правопорушення та звільнити позивача від сплати судового збору та покласти обов`язок сплати на відповідача.

08.10.2019 року відповідач представник Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України Матей В.М. через канцелярію суду подав відзив на позовну заяву, який відповідає вимогам ст. 162 КАС України. У відзиві зазначив, що позовні вимоги позивача задоволенню не підлягають у зв`язку із правомірністю винесеної постанови та безпідставністю адміністративного позову. Свій відзив мотивує наступним.

Відповідно до ст. 90 Митного кодексу України транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно п. 1 ст. 95 Митного кодексу України, а також п.2.2 § IV наказу Держмитслужби України від 17.11.05 р. № 1118 «Про затвердження Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України», зареєстрованого в Мінюсті України 25.11.05 № 1428/11708, встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Згідно з ч. 1 ст. 102 Митного кодексу України митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення.

Вказує, що як стверджує представник позивача, адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна, відповідачем пропущений термін накладання адміністративного стягнення відповідно до ст. 38 та ст. 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме протокол про порушення митних правил № 3591/30500/18 складено 04 серпня 2018 року, а розгляд справи відбувся 05.09.2018 року, тобто через місяць, хоча разом із тим зазначає, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у 15-й денний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Вважаємо що вищенаведені твердження позивача є безпідставними, не ґрунтуються на Законі та матеріалах справи.

Так, ч. 2 ст. 486 МК України визначено, що провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу.

Зазначає, що після складання протоколу про порушення митних правил 04.08.2018 року на МП «Малий Березний», матеріали справи, 06.08.2018 року були передані до управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії, після чого відділом провадження у справах про порушення митних правил здійснювалося проведення інших процесуальних дій, а саме:

1. 08.08.2018 року направлено запит на Департамент протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії (міжвідомча система «Аркан», копія додаєтья);

2. 13.08.2018 року відібрано пояснення від гр. ОСОБА_1 (додано до адміністративного позову);

3. 16.08.2018 року направлено запит на МП «Ужгород» для опитування інспектора митниці, який проводив митне оформлення 18.10.2013 року автомобіля марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 (Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 (копія додається);

4. 17.08.2018 року отримано відповідь Департаменту протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії (міжвідомча система «Аркан», копія додається);

5. 23.08.2018 року отримано відповідь від митного поста «Ужгород» (копія додається).

Таким чином, після отримання необхідних для вирішення справи документів в результаті провадження у справі про порушення митних правил, справу про порушення митних правил було розглянуто в межах строків визначених ст. 525 МК України, а саме 23.08.2018 року отримано відповідь з митного поста «Ужгород», а 05.09.2018 року розгляну справу про порушення митних правил.

Статтею 522 Митного кодексу України передбачено, що справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468 - 470, 474, 475, 477 - 481, 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Згідно із частиною 1 статті 467 Митного кодексу України, якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Стверджує, що з аналізу зазначеної норми вбачається, що перелік триваючих правопорушень не є вичерпним, а лише конкретизуючим щодо окремих статей. При цьому, в положеннях Митного кодексу України не міститься визначення триваючого правопорушення.

Разом з тим, відповідно до висновків, викладених у листі Міністерства юстиції України від 01.12.2003 року № 22-34-1465, триваючим правопорушенням є такі, що пов`язані з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво будинків або споруд тощо), припиняються або виконанням регламентованих обов`язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Дуже часто ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності.

Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Отже, не вивезення транспортного засобу, що перебуває в режимі транзиту, та щодо якого існує обов`язок вивезення за межі митної території протягом 10-денного строку, є триваючим правопорушенням, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Оскільки позивач ввіз транспортний засіб - автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 (Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 на митну територію України в режимі транзиту 18.10.2013 року, кінцевим терміном його вивезення за межі митної території України є 23.10.2013 року у випадку переміщення у зоні діяльності Закарпатської митниці ДФС та 28.10.2013 року у випадку переміщення у зоні діяльності іншої митниці, однак позивачем такий обов`язок виконаний не був.

Митним органом таке правопорушення виявлене 04.08.2018 року. При цьому, постанова у справі про порушення митних правил № 3591/30500/18 винесена т.в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальником управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії Уретій С.В. 05.09.2018 року, тобто в межах шестимісячного строку з дня виявлення триваючого правопорушення.

Також, як зазначено в адміністративному позові представником позивача адвокатом Сілкіною-Яцко Євгенією Олексіївною, позивач ОСОБА_1 стверджує, що викладені в протоколі обставини не відповідають дійсності та ним відповідно не порушено - митних правил, передбачених ч. 3 ст. 470 МК України.

Представник позивача - адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна в адміністративному позові зазначає, що із наданих пояснень гр. ОСОБА_1 13.08.2018 року випливає, що він 18.10.2013 року жодним чином та будь-яким способом не перетинав державний кордон України, що підтверджується наданим ним для ознайомленням закордонним паспортом НОМЕР_4 , виданим 22.05.2013 року, в якому відсутні відмітки про перетин кордону в будь-якому напрямку 18.10.2013 року.

Вказує, що дане твердження спростовується доказами, які містяться в матеріалах справи, а саме витягами з центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС України та відповіддю Департаменту протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії (міжвідомча система «Аркан»).

Роздруківка інформації з центральної бази даних ЄАІС ДФС України «За даними Диспечера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску», яка додається, засвідчує, що «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 18.10.2013 року, був переміщений по «зеленому коридору», в митному режимі «транзит», о 23 год.09 хв. через МП «Ужгород» гр. ОСОБА_1 , що є елементом двоканальної системи проходження митного контролю.

Крім цього, згідно інформації інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають кордон («Аркан») 18.10.2013 року, гр. ОСОБА_1 слідував на митну територію України через митний пост «Ужгород» у транспортному засобі «Хюндай», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 .

Згідно наявної відповіді Департаменту організації протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії, відомості про вивезення зазначеного вище транспортного засобу за межі митної території України за період з 18.10.2013 по 04.08.2018 відсутні.

Пояснює, що разом із цим, ч. 1 ст. 366 МК України встановлено, що двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари і транспортні засоби у відповідних обсягах (ч.2 ст. 366 МК України):

- не підлягають оподаткуванню митними платежами;

- не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території;

- не підлягають письмовому декларуванню.

Громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від додання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України (ч. 6 ст. 366 МК України).

Відповідно до п. 14 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України № 451 від 21.05.2012 року, митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами зеленого кольору («зелений коридор»), у пункті пропуску здійснюється у спрощеному порядку, з однією зупинкою автомобільного транспортного засобу на смузі руху та, як правило, без виходу з нього водія та пасажирів.

Відповідно до п. 11 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451 для здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів і товарів декларант, уповноважена ним особа або перевізник подають митним органам документи в паперовій або електронній формі, що містять відомості про автомобільні транспортні засоби і товари, достатні для їх ідентифікації та необхідні для прийняття рішення про їх пропуск через митний кордон України.

Згідно п.1.1 § IV наказу Держмитслужби України від 17.11.05 р. № 1118 «Про затвердження Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України», зареєстрованого в Мінюсті України 25.11.05 № 1428/11708 у разі ввезення транспортних засобів на митну територію України з метою транзиту власник (або уповноважена особа) пред`являють його митному органу для проведення митного огляду й подають оригінали та ксерокопії таких документів:

- що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження);

- реєстраційних (технічних) документів на транспортний засіб;

- паспортних документів та інших документів, визначених законодавством України та міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо.

При цьому, відповідно до положень Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. № 451, митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками.

Переміщення та митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється з використанням двоканальної системи, на смугах руху, визначених для переміщення автомобільних транспортних засобів за їх типами, з урахуванням вимог законодавства щодо декларування та оподаткування автомобільних транспортних засобів і товарів (у разі неможливості розмежування смуг руху - у визначених місцях режимних зон пунктів пропуску - боксах поглибленого огляду, на оглядових майданчиках тощо).

Смуги руху, позначені символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначені для переміщення товарів в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню. Декларування автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

Особа, яка здійснює переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України, самостійно обирає смугу руху («зелений» або «червоний» коридор) для проходження митного контролю. Митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами зеленого кольору («зелений коридор»), у пункті пропуску здійснюється у спрощеному порядку, з однією зупинкою автомобільного транспортного засобу на смузі руху та, як правило, без виходу з нього водія та пасажирів.

Згаданими нормативними актами, що регулюють митну справу, спростовуються твердження скаржника, що він 13.10.2013 жодним чином та будь-яким способом не перетинав державний кордон України. А відсутність штампу в паспорті не значить, що він у зазначений час не ввозив на митну територію України автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 в митному режимі «транзит».

Отже, виходячи із встановленого законодавством порядку митного оформлення транспортних засобів, що ввозяться громадянами з метою транзиту, автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 був оформлений у режимі «транзит» на особу, яка пред`являла цей транспортний засіб для митного контролю, декларувала (у даному випадку усно) транспортний засіб та подавала відповідні документи, у яких була зазначена власником чи уповноваженою особою, тобто на гр. ОСОБА_1 .

Також зазначає, що представник позивача, адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна в адміністративному позові стверджує, що вона була присутня під час розгляду справи, а відповідач не надав їй для ознайомлення будь-яких доказів, які б безпосередньо доводили факт перетину гр. ОСОБА_1 державного кордону 18.10.2013 року, не відповідають дійсності та спростовуються наступним.

Будучи при розгляді справи про порушення митних правил 05.09.2018 року на підставі договору від 23.08.2018 року та свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 21/487 від 16.07.2013 року, відповідно до ч. 6 ст. 500 МК України, захисник під час участі у справі користується усіма правами, зазначеними у статті 498 цього Кодексу.

Так, під час розгляду справи про порушення митних правил, користуючись передбаченими правами, захисником було надано заперечення, яке розглянуто особою, яка розглядала справу та описане у встановчій частині постанови по справі. Більше ніяких клопотань, від захисника, ні до розгляду, ні під час розгляду справи не поступало.

Таким чином, стверджує, що оскаржуваною постановою у справі про порушення митних правил, гр. України ОСОБА_1 на підставі та в порядку, що встановлені законом, було правомірно притягнуто до адміністративної відповідальності.

На підставі викладеного просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог адвоката Сілкіни-Яцко Євгенії Олексіївни, яка діє в інтересах гр. ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС у повному обсязі.

16.10.2018 року представником позивача адвокатом Сілкіна-Яцко Є.О. зареєстровано через канцелярію суду відповідь на відзив, зі змісту якої вбачається, що 12 жовтня 2018 року позивачем отримано відзив відповідача на позовну заяву.

Вважає, що наданий відповідачем відзив не містить жодних аргументів, які заперечують доводи позивача та підтверджують позицію відповідача.

Так, відповідач зазначає, що твердження позивача про пропуск відповідачем терміну накладання адміністративного стягнення, а саме 15-денного строку з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи згідно ст. 38, 277 КУпАП, не відповідає дійсності.

Стверджує, що дані твердження безпідставні, так як сам же відповідач вказує на те, що ним отримано протокол про порушення митних правил та матеріали справи 06.08.2018 року, а розгляд справи призначено та проведено 05.09.2018 року. Те, що відповідач здійснював додаткові процесуальні дії, на термін, визначений законом, не повинно впливати, так як остання процесуальна дія здійснена 23.08.2018 року. Закон не визначає початок перебігу терміну 15 днів з дня вчинення останньої процесуальної дії, а чітко визначає початок перебігу такого терміну саме з дня отримання протоколу та інших матеріалів справи, доданих до нього. Відповідач повинен був вкладатись у визначений законом 15-денний строк.

Також, зазначає те, що рухаючись через «зелений коридор», автотранспортний засіб не підлягає декларуванню, не означає, що громадянин, який на такому транспортному засобі здійснює перетин, звільняється від обов`язку пред`явити паспорт чи інший особистий документ для виїзду за межі України. Жодної норми закону, яка б підтверджувала можливість громадянину України здійснити виїзд за межі України та в`їзд на територію України без відмітки в паспорті - відповідачем не наведено.

Зазначає, що жодним нормативним актом не передбачена можливість перетину кордону без відмітки в паспорті. Протилежне не доведено відповідачем та не спростовано позицію позивача належним обґрунтуванням. Ані через «зелений коридор», ані будь-яким іншим способом будь-яка особа не може перетнути державний кордон без відмітки у відповідних документах. Спрощена система стосується переміщення транспортних засобів та товарів, а не порядку перетину кордону громадянами.

Також, вказує, що згідно доданих до відзиву документів відповідача наявне розходження в даних, а саме часу перетину позивачем державного кордону. В одному документі, а саме протоколі, постанові відповідача, час в`їзду позивачем на митну територію України вказано як 23.09 год. В іншому - 22.54 год. та 21.22 год.

Так, згідно витягу з АСМО від 04.08.2018 року, за даними Диспетчера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску дата та час вказані - 18.10.2013 року, 23.09 год. (в`їзд), паспорт - прочерк (на підставі якого документа встановлено, що це саме ОСОБА_6 ).

ОСОБА_7 вже згідно іншого документа, наданого відповідачем, - інформації про факти перетину, отриманої з - використанням системи «Аркан», ОСОБА_8 18.10.2013 року о 22.54 год. здійснив в`їзд, а 18.10.2018 року о 21.22 годині - здійснив виїзд, що суперечить вищенаведеним документам (перетин о 23.09 год.).

Окрім того, пояснює, що згідно доданих відповідачем до відзиву документів, посадова особа, яка в той день здійснювала митний контроль та оформлення автомобіля, звільнилась та опитати таку особу виявилось неможливим.

Фото чи відео фіксація особи в момент перетину кордону, а саме 18.10.2013 року, відсутня.

Отже, розходження даних відповідача вважає очевидним, що обґрунтовано викликає сумнів у вчиненні правопорушення позивачем.

Також стверджує, що не відповідає дійсності твердження відповідача, що під час розгляду справи представник позивача була присутня, але клопотань від неї не поступало. Так, як представник позивача, вона з`явилась на розгляд справи, маючи при собі письмові заперечення. Пояснює, що вона довго чекала в холі приміщення, але її так і не було запрошено безпосередньо на розгляд справи. Від неї взяли заперечення і сказали чекати. Після чого через кілька годин попросили прийти за рішенням на наступний день. Їй не надавали для ознайомлення жодних документів, на підставі яких виносилось рішення про винуватість позивача, вона не мала можливості заявити будь-які клопотання, так як очікувала, що буде присутня при розгляді справи.

Також може стверджувати, що система «Аркан» допускає помилки, з приводу чого в провадженні Ужгородського міськрайонного суду є щонайменше три адміністративні справи, а саме: справа № 308/10981/18 (с. Бенца), справа № 308/10651/18 (с. Бенца), справа № 308/10654/18 (с. Придачук), які об`єднує одна спільна обставина - внаслідок помилки допущеної системою «Аркан», яка показала перетин позивачами державного кордону, в той час як позивачі перебували в м. Ужгород, позивачам було припинено виплату пенсій. І хоч помилка була визнана, а виплата пенсій відновлена, позивачі не отримали заборгованість по виплаті пенсій за два місяці.

За сукупності таких обставин як відсутність відмітки в документі громадянина України на виїзд за кордон щодо перетину 18.10.2013 року, розбіжності в часі перетину, відсутність у витягах та даних зазначення номера та серії документа, що посвідчує особу позивача, відсутність можливості опитати працівника - посадову особу, яка в той час здійснювала митний контроль та оформлення автомобіля, відсутність фото- чи відео- фіксації моменту перетину позивачем державного кордону, порушення відповідачем строку накладення адміністративного стягнення, вважає, що це все унеможливлює притягнення ОСОБА_1 до адмін. відповідальності та накладення адмін. стягнення в зв`язку з недоведеністю факту правопорушення.

В зв`язку з вищенаведеним, просить суд позов задовольнити.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 28.09.2018 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у адміністративній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, копію ухвали про прийняття до розгляду та відкриття провадження у справі разом з копією позовної заяви та копіями доданих до неї матеріалів надіслано учасникам справи.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.11.2018 року задоволено клопотання представника позивача про призначення судового засідання з викликом сторін у адміністративній справі. Розгляд адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна, до управління протидії митним правопорушенням Закарпатської митниці ДФС Державної фіскальної служби України про скасування постанови у справі про порушення митних правил та закриття провадження у справі за відсутністю події правопорушення, постановлено проводити в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з розпорядженням в.о. керівника апарату суду № 211 від 21.02.2019 року, відповідно до п. 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований перерозподіл матеріалів справи № 308/10644/18 у зв`язку із закінченням п`ятирічного строку повноважень судді Ужгородського міськрайонного суду Світлик О.М.

Автоматизованою системою документообігу суду 21.02.2019 року головуючим суддею з розгляду даної справи визначено Лемак ОСОБА_9 .В.

Адвокат Сілкіна-Яцко Є.О. 25.06.2019 року через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи без їхньої участі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, однак представник Закарпатської митниці ДФС України Селеш О.Я. подав 25.06.2019 року через канцелярію суду заяву про розгляд справи без його участі. В заяві зазначив, що проти позовних вимог заперечує в повному обсязі, просить суд залишити адміністративний позов без задоволення, а постанову Закарпатської митниці без змін, враховуючи доводи зазначені у відзиві на адміністративний позов.

Дослідивши матеріали справи, відзив на позовну заяву, відповідь на відзив та долучені до них документи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, постановою т.в.о. заступника начальника Закарпатської митниці ДФС - начальника управління протидії митним правопорушенням Уретій С.В. в справі про порушення митних правил № 3591/30500/18 від 05.09.2018 року ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні порушення митних правил за ознаками ч. 3 ст. 470 Митного Кодексу України і накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян 8 500,00 грн.

Вказаною постановою встановлено, що 04 серпня 2018 року о 22 год. 04 хв. в зону митного контролю МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки «Skoda SuperB», реєстраційний номер НОМЕР_1 (Чехія) під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , який слідував з України у Словаччину.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС, громадянином України ОСОБА_1 було ввезено на митну територію України 18.10.2013 року о 23 год. 09 хв. через МП «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит» легковий автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 , в митному режимі «транзит».

Станом на 04.08.2018 року вищевказаний автомобіль з митної території України вивезеним не значиться.

Таким чином, враховуючи інформацію центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС громадянин ОСОБА_1 мав вивезти вищезазначений транспортний засіб «Hyundai Sonata», в зоні діяльності Закарпатської митниці ДФС до 23.10.2013 року (включно), а в зоні діяльності іншої митниці до 28.10.2013 року.

У своєму поясненні під час написання протоколу про порушення митних правил від 04.08.2018 року та додатковому поясненні від 13.08.2018 року гр. України ОСОБА_1 вказав, що транспортний засіб «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 він вивіз з території України через митний пост Ужгород без порушення транзиту, а точну дату вивезення не пам`ятає, через тривалий період часу.

В підтвердження свої слів надав копію сторінок закордонного паспорта НОМЕР_4 , з відмітками штампів «виїзду» - «в`їзду» та повідомив, що в ньому відсутня дата перетину кордону 18.10.2013 року на автомобілі «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 .

На момент перетину митного кордону жодних документів, які б підтверджували факт аварії чи дії обставин непереборної сили та унеможливили вивезення даного автомобіля за межі митної території України, ним надано не було.

В ході провадження по справі встановлено, що згідно інформації інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають кордон («Аркан») 18.10.2013 року гр. ОСОБА_1 слідував на митну територію України через митний пост «Ужгород» у транспортному засобі «Хюндай», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , який станом на 04.08.2018 року з митної території України вивезеним не значиться.

Таким чином, гр. України ОСОБА_1 перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки товарів, а саме легкового автомобіля «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 (Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 , що перебуває під митним контролем, до органу доходів і зборів призначення (а при переміщенні в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів - від одного підрозділу цього органу до іншого), більше ніж на десять діб.

Під час розгляду справи про порушення митних правил представник ОСОБА_1 , адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна надала заперечення від 04.09.2018 року та копію закордонного паспорта ОСОБА_1 з відмітками штампів «виїзду» - «в`їзду».

В наданому запереченні просить справу про порушення митних правил закрити за відсутності факту правопорушення та повідомляє, що ОСОБА_1 не згідний зі складеним протоколом про порушення митних правил в зв`язку із тим, що у вказаний день, а саме 18.10.2013 року, він жодним чином та будь-яким способом не перетинав державний кордон України, що підтверджується наданим ним для ознайомлення закордонним паспортом НОМЕР_4 , в якому відсутні відмітки про перетин державного кордону в будь-якому напрямку 18.10.2013 року.

В той же час, у наданому адвокатом запереченні стверджується, що ОСОБА_1 вчасно вивіз вищевказаний автомобіль за межі України ще у 2013 році через КПП «Ужгород», проте, у зв`язку зі спливом часу (п`ять років) точної дати він не пам`ятає.

Із зазначеного адвокатом Сілкіна-Яцко Євгенією Олексіївною в запереченні випливає, що 18.10.2013 року ОСОБА_1 не завозив транспортний засіб «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 на територію України, разом із цим стверджує, що він вивіз його за межі України ще у 2013 році через КПП «Ужгород».

Твердження адвоката про не ввезення транспортного засобу спростовуються витягом з Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС України «За даними Диспечера ЗМК та Пасажирського пункту пропуску», про ввезення ОСОБА_1 , 18.10.2013 року о 23 год.09 хв. через МП «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС (наявне в матеріалах справи), а також інформацією інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають кордон («Аркан»), в якій зазначено, що 18.10.2013 рокук гр. ОСОБА_3 о 22 год. 54 хв., «в`їзд», слідував на митну територію України через пункт пропуску «Ужгород», у транспортному засобі «Хюндай», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 , номер кузова - НОМЕР_3 (відповідь Департаменту організації протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії від 17.08.2018 № 25544/7/99-99-20- 02-03-17).

Згідно наявної відповіді Департаменту організації протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії, відомості про вивезення зазначеного вище транспортного засобу за межі митної території України за період 18.10.2013 по 04.08.2018 відсутні.

Вчинення гр. України ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України підтверджується протоколом про ПМП № 3591/30500/18 від 04.08.2018 року, його поясненнями, доповідною запискою державного інспектора Гойзаг МІ та іншими документами, що містяться у матеріалах справи.

Справу розглянуто без участі гр. України ОСОБА_1 , який на розгляд справи не з`явився. Про час та місце розгляду справи його було повідомлено поясненні від 13.04.2018 року та листом митниці від 07.08.2018 № 07-70-20-20, яким йому було натравлено примірник протоколу про порушення митних правил № 3591/30500/18 від 04.08.2018 року. Клопотання про перенесення розгляду справи від нього не надходило.

На підставі викладеного й керуючись статтями 522- 527 Митного кодексу України

Матеріалами справи встановлено, що оскаржувана постанова винесена на підставі протоколу про порушення митних правил № 3591/30500/18 від 04.08.2018 року.

Не погоджуючись із вищевказаною постановою про притягнення до адміністративної відповідальності, позивач звернувся із даним позовом до суду.

За змістом ст. 2 КУпАП питання щодо адміністративної відповідальності за порушення митних правил регулюються Митним кодексом України.

П. 25 ст. 4 Митного кодексу України передбачено, що митний режим - комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення

Відповідно до ст. 90 Митного кодексу України транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно зі ст. 95 Митного кодексу України встановлюються такі строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту: 1) для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб); 2) для залізничного транспорту - 28 діб; 3) для авіаційного транспорту - 5 діб; 4) для морського та річкового транспорту - 20 діб; 5) для трубопровідного транспорту - 31 доба; 6) для трубопровідного транспорту (з перевантаженням на інші види транспорту) - 90 діб. До строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається: 1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу; 2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення); 3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Ч. 1 ст. 381 Митного кодексу України в редакції Закону, який діяв станом на 18.10.2013 року, тобто на момент, як зазначено в постанові в справі про порушення митних правил № 3591/30500/18, коли позивачем ОСОБА_1 було ввезено на митну територію України транспортний засіб «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 , передбачено, що громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

За ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України перевищення встановленого ст. 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто, обов`язковим елементом складу правопорушення є перевищення строку транзитних перевезень транспортних засобів більш як на десять діб.

Відповідно до ч. 1 ст. 93 Митного кодексу України товари, транспортні засоби комерційного призначення, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні: перебувати у незмінному стані, крім природних змін їх якісних та/або кількісних характеристик за нормальних умов транспортування і зберігання; не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту; бути доставленими у орган доходів і зборів призначення до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу; мати неушкоджені засоби забезпечення ідентифікації у разі їх застосування.

За приписами ч. ч. 1, 5 ст. 102 Митного кодексу України митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів комерційного призначення, поміщених у цей митний режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення. Для завершення митного режиму транзиту особою, відповідальною за дотримання вимог митного режиму, до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу, органу доходів і зборів призначення повинні бути представлені товари, поміщені у митний режим транзиту, та митна декларація або інший документ, визначений статтею 94 цього Кодексу.

Доказами у справі про порушення митних правил, згідно з ч. 1 ст. 495 Митного кодексу України, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Судом встановлено, що 04 серпня 2018 року о 22 год. 04 хв. в зону митного контролю МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки «Skoda SuperB», реєстраційний номер НОМЕР_1 (Чехія) під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , який слідував з України у Словаччину.

Згідно інформації центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС, громадянином України ОСОБА_1 було ввезено на митну територію України 18.10.2013 року о 23 год. 09 хв. через МП «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС в митному режимі «Транзит» легковий автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 , в митному режимі «транзит».

Станом на 04.08.2018 року вищевказаний автомобіль з митної території України вивезеним не значиться.

Даний факт підтверджується копією витягу з АСМО за даними диспетчера ЗМК та пасажирського пункту пропуску, відповідно до якої транспортний засіб «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 18.10.2013 року, був переміщений по «зеленому коридору», в митному режимі «транзит», о 23 год.09 хв. через МП «Ужгород» гр. ОСОБА_1 , що є елементом двоканальної системи проходження митного контролю. Крім цього, згідно інформації інтегрованої міжвідомчої інформаційно-телекомунікаційної системи щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають кордон («Аркан») 18.10.2013 року, гр. ОСОБА_1 слідував на митну територію України через митний пост «Ужгород» у транспортному засобі «Хюндай», реєстраційний номерний знак НОМЕР_2 о 22 год. 54 хв.

Таким чином, враховуючи інформацію центральної бази даних Єдиної Автоматизованої Інформаційної Системи ДФС громадянин ОСОБА_1 мав вивезти вищезазначений транспортний засіб «Hyundai Sonata», в зоні діяльності Закарпатської митниці ДФС до 23.10.2013 року (включно), а в зоні діяльності іншої митниці до 28.10.2013 року.

Доводи представника позивача в частині того, що ОСОБА_1 не ввозив 18.10.2013 року легковий автомобіль марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 , на митну територію України, суд вважає безпідставними з огляду на наступне.

Ч. 1 ст. 366 МК України встановлено, що двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу (проїзду транспортними засобами особистого користування) через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари і транспортні засоби у відповідних обсягах (ч.2 ст. 366 МК України): не підлягають оподаткуванню митними платежами; не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території; не підлягають письмовому декларуванню.

Відповідно до ч. 6 ст. 366 МК України, громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від додання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Відповідно до п. 14 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України № 451 від 21.05.2012 року, митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами зеленого кольору («зелений коридор»), у пункті пропуску здійснюється у спрощеному порядку, з однією зупинкою автомобільного транспортного засобу на смузі руху та, як правило, без виходу з нього водія та пасажирів.

Відповідно до п. 11 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 451 для здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів і товарів декларант, уповноважена ним особа або перевізник подають митним органам документи в паперовій або електронній формі, що містять відомості про автомобільні транспортні засоби і товари, достатні для їх ідентифікації та необхідні для прийняття рішення про їх пропуск через митний кордон України.

Згідно з пунктом 1.1 частини 1 розділу ІІІ Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 17.11.2005 року № 1118, у разі ввезення транспортних засобів на митну територію України з метою транзиту власник (або уповноважена особа) пред`являють його митному органу для проведення митного огляду й подають оригінали та ксерокопії таких документів: що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження); реєстраційних (технічних) документів на транспортний засіб; паспортних документів та інших документів, визначених законодавством України та міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо.

При цьому, відповідно до положень Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, затвердженої Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. № 451, митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється виключно митними органами відповідно до законодавства, вибірково, у формах та обсязі, що визначені на підставі результатів системи управління ризиками.

Переміщення та митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється з використанням двоканальної системи, на смугах руху, визначених для переміщення автомобільних транспортних засобів за їх типами, з урахуванням вимог законодавства щодо декларування та оподаткування автомобільних транспортних засобів і товарів (у разі неможливості розмежування смуг руху - у визначених місцях режимних зон пунктів пропуску - боксах поглибленого огляду, на оглядових майданчиках тощо).

Смуги руху, позначені символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначені для переміщення товарів в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню. Декларування автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

Особа, яка здійснює переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України, самостійно обирає смугу руху («зелений» або «червоний» коридор) для проходження митного контролю. Митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами зеленого кольору («зелений коридор»), у пункті пропуску здійснюється у спрощеному порядку, з однією зупинкою автомобільного транспортного засобу на смузі руху та, як правило, без виходу з нього водія та пасажирів.

Згаданими нормативними актами, що регулюють митну справу, спростовуються твердження скаржника, що він 13.10.2013 жодним чином та будь-яким способом не перетинав державний кордон України. А відсутність штампу в паспорті не значить, що він у зазначений час не ввозив на митну територію України автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 в митному режимі «транзит», з огляду на наступне.

Так, відповідно до ст. 7 Закону України «Про прикордонний контроль», в редакції Закону від 11.08.2013 року, на паспортні та інші документи громадян України, іноземців та осіб без громадянства, які перетинають державний кордон, перевіряються уповноваженими службовими особами Державної прикордонної служби України з метою встановлення їх дійсності та приналежності відповідній особі. При цьому з`ясовується наявність або відсутність підстав для тимчасової відмови особі у перетинанні державного кордону. У ході перевірки документів уповноважені службові особи Державної прикордонної служби України використовують технічні засоби контролю для пошуку ознак підробки у документах, здійснюють пошук необхідної інформації у базах даних Державної прикордонної служби України, а також за результатами оцінки ризиків проводять опитування осіб, які прямують через державний кордон. Уповноважені службові особи Державної прикордонної служби України з урахуванням результатів оцінки ризиків можуть проводити повторну перевірку документів осіб, які перетинають державний кордон. Паспортні та інші документи осіб перевіряються в кабінах паспортного контролю, на смугах руху транспорту, у контрольних павільйонах, службових приміщеннях пунктів пропуску через державний кордон чи безпосередньо в транспортних засобах.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про прикордонний контроль», », в редакції Закону від 11.08.2013 року, відмітка про перетинання державного кордону проставляється у: 1) паспортних документах іноземців, осіб без громадянства; 2) імміграційних картках іноземців, осіб без громадянства, якщо в їх паспортних документах не передбачено сторінок для відміток про перетинання державного кордону; 3) інших документах у випадках, передбачених законодавством.

П. 1 ч. 3 ст. 12 Закону України «Про прикордонний контроль», в редакції Закону від 11.08.2013 року чітко передбачено, що відмітки про перетинання державного кордону не проставляються у паспортних документах громадян України, за винятком випадків їх особистого звернення з метою проставлення такої відмітки.

Отже, виходячи із встановленого законодавством порядку митного оформлення транспортних засобів, що ввозяться громадянами з метою транзиту, автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 був оформлений у режимі «транзит» на особу, яка пред`являла цей транспортний засіб для митного контролю, декларувала (у даному випадку усно) транспортний засіб та подавала відповідні документи, у яких була зазначена власником чи уповноваженою особою, тобто на гр. ОСОБА_1 .

Що стосується твердження представника позивача, зазначеного у відповіді на відзив, про розбіжності в часі перетину державного кордону позивачем, зазначеному у витязі з АСМО від 04.08.2018 року, де час в`їзду зазначено 23.09 год. та зазначеному у документів, де відображено дані отримані з системи «Аркан» - 22 год. 54 хв., то суд констатує наступне.

Відповідно до п. 3 Положення про інтегровану міжвідомчу інформаційно-телекомунікаційну систему щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон, затверджену Наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України, Державної митної служби України, Державної податкової адміністрації України, Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства закордонних справ України, Міністерства праці та соціальної політики України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України 03.04.2008 року № 284/287/214/150/64/175/266/75, система «Аркан» - це сукупність організаційно-розпорядчих заходів, програмно-технічних та телекомунікаційних засобів, що забезпечують обробку інформації (уведення, приймання, отримання, передавання, реєстрація, зберігання) щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон України, та автоматизований доступ до інформаційних ресурсів (баз даних) суб`єктів системи «Аркан».

Згідно з п. 7 Положення про інтегровану міжвідомчу інформаційно-телекомунікаційну систему щодо контролю осіб, транспортних засобів та вантажів, які перетинають державний кордон, розпорядником системи «Аркан» є Адміністрація Державної прикордонної служби України.

В Державній фіскальній службі України створена та успішно функціонує Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС), яка об`єднує в собі всі програмно-технічні складові, необхідні для автоматизації процесів митного оформлення та контролю. Діюча в її складі автоматизована система митного оформлення «Інспектор» (АСМО) охоплює всі процеси митного контролю як всередині країни, так і на митних кордонах.

Відповідно до п. 1.2 Положення про Єдину автоматизовану інформаційну систему Державної митної служби України, затвердженого Наказом Державної митної служби України 04.11.2010 № 1341, - Автоматизована система митного оформлення (АСМО) - підсистема, що входить до складу Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби і забезпечує використання електронних документів та електронних копій документів на паперових носіях посадовими особами митного органу для здійснення митних процедур.

Відповідно до п. 9 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 січня 1995 р. № 57 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2010 р. № 724) (724-2010-п), громадяни, які перетинають державний кордон, зобов`язані пройти прикордонний, митний та інші види контролю відповідно до законодавства.

Згідно з п. 13 вищевказаних правил, під час здійснення прикордонного контролю уповноважені службові особи підрозділу охорони державного кордону використовують бази даних Держприкордонслужби про осіб, які перетнули державний кордон, вчинили правопорушення, протидію яким законодавством віднесено до компетенції Держприкордонслужби, яким тимчасово обмежено право виїзду з України, про недійсні, викрадені та втрачені паспортні документи, а також інші передбачені законом бази даних.

Інформація про громадян, яким уповноваженою службовою особою Держприкордонслужби або Головою Державної прикордонної служби надано дозвіл на перетинання державного кордону, вноситься до відповідної бази даних.

Таким чином, так як громадяни, які перетинають державний кордон, зобов`язані почергово пройти прикордонний, митний та інші види контролю відповідно до законодавства, розходження у часі в 15 хв. в базі даних органів доходів та зборів - АСМО та базі даних прикордонних органів «Аркан» є допустимим, відповідно до порядку проходження прикордонного та митного контролю громадянами.

Окрім того, наявність інформації про не вивезений станом на 04.08.2018 року автомобіль «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 , завезений в режимі «транзит», в обох базах даних прикордонної служби та органів доходів та зборів, додатково засвідчує факт вчинення порушення митних правил, передбачене ч. 3 ст. 470 МК України ОСОБА_1 .

Також, як вбачається з наявних в матеріалах справи копії пояснень гр. ОСОБА_1 від 13.08.2018 року, факт ввезення автомобілю, на який складено протокол на територію України, він не заперечує, однак, заперечує, що це відбулося саме 18.10.2013 року та стверджує, що вказаний автомобіль він вивіз з території України через КПП «Ужгород».

Що стосується строків накладення адміністративного стягнення за порушення митних правил відповідно до оскаржуваної постанови, суд зазначає наступне.

Представник позивача зазначає, що відповідачем пропущено термін для накладення адміністративного стягнення відповідно до ст. 38 та ст. 277 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, відповідно до ст. 277 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається у 15-денний строк з дня одержання органом (посадовою особою) правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

Як вбачається з відзиву відповідача, після складання протоколу про порушення митних правил 04.08.2018 року на МП «Малий Березний», матеріали справи, 06.08.2018 року були передані до управління протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії, після чого відділом провадження у справах про порушення митних правил здійснювалося проведення інших процесуальних дій, а саме:

1. 08.08.2018 року направлено запит на Департамент протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії (що підтверджується копією відповідного запиту з міжвідомчої системи «Аркан», а.с. 51-52);

2. 13.08.2018 року відібрано пояснення від гр. ОСОБА_1 (додано до адміністративного позову, а.с. 11);

3. 16.08.2018 року направлено запит на МП «Ужгород» для опитування інспектора митниці, який проводив митне оформлення 18.10.2013 року автомобіля марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 (Словаччина), номер кузова НОМЕР_3 (копія запиту від 16.08.2018 року № 07-70-20-22/11014, а.с. 56);

4. 17.08.2018 року отримано відповідь Департаменту протидії митним правопорушенням та міжнародної взаємодії (копія інформації з міжвідомчої системи «Аркан», а.с. 54-55);

5. 23.08.2018 року отримано відповідь від митного поста «Ужгород» за вих. № 07-70-63/45-2015-ЕП (а.с. 57).

Таким чином, після отримання необхідних для вирішення справи документів в результаті провадження у справі про порушення митних правил, справу про порушення митних правил було розглянуто в межах строків визначених ст. 525 МК України, а саме 23.08.2018 року отримано відповідь з митного поста «Ужгород», а 05.09.2018 року розгляну справу про порушення митних правил.

Також, у відповідності до ч. 1 ст. 467 Митного кодексу України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477-481, 485 Митного кодексу України - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

З аналізу зазначеної норми вбачається, що перелік триваючих правопорушень не є вичерпним, а лише конкретизуючим щодо окремих статей.

При цьому, в положеннях Митного кодексу України не міститься визначення триваючого правопорушення.

Водночас, триваючими визнаються правопорушення, які розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов`язок, або виконує його не повністю або неналежним чином.

Відтак, не вивезення транспортного засобу, що перебуває в режимі транзиту, та щодо якого існує обов`язок вивезення за межі митної території протягом десятиденного строку, є триваючим правопорушенням, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивач ввіз транспортний засіб - марки «Hyundai Sonata», реєстраційний номер НОМЕР_2 , Словаччина, номер кузова НОМЕР_3 на митну територію України в режимі транзиту через митний пост «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС 18.10.2013 року, однак обов`язку щодо вивезення вказаного транспортного засобу за межі митної території у строк, визначений ст. 95 Митного кодексу України, не виконав.

Про вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України, відповідачу стало відомо 04.08.2018 року під час проходження позивачем цього ж дня митного контролю, а саме 04 серпня 2018 року о 22 год. 04 хв. в зону митного контролю МП «Малий Березний» Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки «Skoda SuperB», реєстраційний номер НОМЕР_1 (Чехія) під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , який слідував з України у Словаччину.

Тобто, датою виявлення порушення слід вважати 04.08.2018 року та із цього часу у митного органу наявні шість місяців для вирішення питання щодо накладення на позивача відповідного адміністративного стягнення.

Отже, не вивезення ОСОБА_1 транспортного засобу, що перебуває в режимі транзиту, та щодо якого існує обов`язок вивезення за межі митної території, протягом відповідного строку, є триваючим правопорушенням, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку, а відтак, виявивши вказане порушення 04.08.2018 року та приймаючи 05.09.2018 року оскаржувану постанову, адміністративне стягнення за порушення митних правил накладене відповідачем в межах строку, передбаченого ст. 467 Митного кодексу України, а саме не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення правопорушення.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 31.01.2018 року у справі № 369/11924/16-а.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу положень ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відповідності до п. 1 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення.

З урахуванням вищенаведених норм законодавства та фактичних обставин справи, беручи до уваги, що доказів, які мали б спростувати факт наявності порушення митних правил та обставин, що виключають адміністративну відповідальність, позивачем ОСОБА_1 та його представником у межах розгляду даної справи надано не було, суд вважає, що оскаржувана постанова винесена у межах повноважень, у визначений законодавством спосіб та з урахуванням обставин, що мають значення для прийняття рішення, а тому оскаржуване рішення підлягає залишенню без змін, а позовна заява без задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 76, 77, 241-246, 255, 271, 272, 286 КАС України, ст. ст. 4, 90, 93, 95, 102, 381, 366, 381, ч. 3 ст. 470, ст. 495 МК України суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Сілкіна-Яцко Євгенія Олексіївна, до Закарпатської митниці Державної фіскальної служби України, про скасування постанови у справі про порушення митних правил - залишити без задоволення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Закарпатська митниця Державної фіскальної служби України, , місцезнаходження: вул. Собранецька, 220, м. Ужгород.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.

Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених ст. 286 КАС України, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Головуюча О.В. Лемак