Справа № 140/1613/19
Суддя: Дмитрук Валентин Васильович
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2019 року ЛуцькСправа № 140/1613/19

Волинський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Дмитрука В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Супернова» до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Рибацького Валерія Миколайовича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Супернова» (далі - ОК «ЖБК «Супернова») звернувся з адміністративним позовом до головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Рибацького Валерія Миколайовича (далі - головний інспектор Рабацький В.М.), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 114.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 03.10.2018 головним інспектором Рибацьким В.М. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.05.2017 року № 465-28(5)-17(м) (далі - МУО № 465-28(5)-17(м)) на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку ».

За результатами перевірки винесений припис № 492 від 03.10.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення № 491 від 03.10.2017 про зупинення дії містобудівних умов та обмежень.

В грудні 2018 року ОК «ЖБК Супернова» звернулось до Волинського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення про зупинення дії містобудівних умов.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 у справі № 140/2593/18, визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектора Рибацького В.М. про зупинення дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м) на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку » від 03.10.2018 № 491.

23.04.2019 року головним інспектором Рибацьким В.М. був винесений припис № 114 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м), видані ОК «ЖБК «Супернова» з порушенням містобудівного законодавства, а також не виконано вимоги попереднього припису № 492 від 03.10.2018.

Позивач зазначив, що термін усунення порушень по попередньому припису № 492 від 03.10.2018 закінчився 03.04.2019, а тому інспектор не мав права виносити новий припис, оскільки рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 не виявлено законних підстав для зупинення містобудівних умов та обмежень, а отже не підлягає виконанню і відповідний припис. Вважає, що оскаржуваний припис відповідача є протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки містобудівні умови та обмеження видані у відповідності до вимог чинного законодавства та підстав для їх зупинення немає, що підтверджується вищенаведеним рішенням суду. З наведених підстав позивач просить позовні вимоги задовольнити.

Відповідно до ухвали судді Волинського окружного адміністративного суду від 29.05.2019 розгляд справи здійснено за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику сторін.

Представник відповідача у відзиві на позовну заяву від 13.06.2019 позовні вимоги не визнав, просив відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим, що враховуючи зафіксовані актом перевірки ряд порушень вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, та можливість їх усунення шляхом внесення змін до МУО № 465-28(5)-17(м) та містобудівної документації на місцевому рівні, рішенням головного інспектора Рибацького В.М. від 03.10.2018 № 491 зупинено дію МУО № 465-28(5)-17(м) та видано керівнику Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради припис від 03.10.2018 № 492 з вимогою усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 03.04.2019. Після закінчення терміну на усунення виявлених порушень виникла необхідність перевірити виконання вказаного припису від 03.10.2018 № 492.

Відповідач зазначив, що на підставі наказу Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 396 від 10.04.2019 «Про проведення позапланової перевірки» та направлення для проведення позапланової перевірки від 17.04.2019, у присутності начальника Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради Туза В.В. проведено позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради містобудівної діяльності, а саме: перевірки виконання вимог припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 492 від 03.10.2018. За результатами перевірки складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 23.04.2019, яким зафіксовано, що вимоги припису № 492 від 03.10.2018 об`єктом нагляду не виконані, жодні порушення у сфері містобудівного законодавства, встановлені в акті перевірки від 03.10.2018, не усунуті, зокрема порушено пункт 1 частини 4 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункт 1 пункту 5 Порядку № 698.

Враховуючи виявлені і зафіксовані порушення у сфері містобудівного законодавства відповідачем Управлінню містобудування та архітектури Луцької міської ради видано припис від 23.04.2019 № 114 з вимогою усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності до 23.08.2019. Також відповідач вказав, що припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 114 є похідними від факту виявлених правопорушень, винесений з дотриманням вимог чинного законодавства, тобто в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» і Порядком № 698, а тому підстав для його скасування немає.

Щодо доданого позивачем до позову рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 відповідач зазначив, що воно не стосується даного спору, оскільки предметом спору у ньому було рішення від 03.10.2018 № 491, винесене на підставі результатів іншої позапланової перевірки та жодних обставин, які мають значення для вирішення даної справи, у рішенні Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 не встановлено.

Також відповідач вказав, що твердження позивача про те, що містобудівні умови та обмеження вичерпують свою дію одночасно з їх прийняттям є необґрунтованими, оскільки суперечать частині 8 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до якої містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Крім, того відповідач вважає, що позивач у своєму позові, не вказав яким чином оскаржуваний припис від 23.04.2019 № 114 порушує його права чи інтереси, що в свою чергу позбавляє права звертатись за їх захистом до суду, відповідно до частини 1 статті 5 КАС України, оскільки припис видавався не позивачу, а третій особі. З наведених підстав вважає адміністративний позов необґрунтованим та просить відмовити в його задоволенні.

Разом із відзивом на позовну заяву відповідач подав клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 14.06.2019 відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін.

У поданій до суду відповіді на відзив від 20.06.2019 позивач підтвердив власну правову позицію, обґрунтовуючи тим, що відповідно до частини першої статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» одним із основних складових вихідних даних є містобудівні умови та обмеження, які визначають комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва у відповідності до вимог встановлених законодавством та містобудівною документацією, є гранично допустимі (дозволені) вимоги до майбутнього проекту та є чинними до завершення будівництва об`єкта, оскільки мають на меті закріплення вимог до конкретного об`єкта будівництва, (мають констатуючий характер) та фактично вичерпують свою дію одночасно з їх прийняттям. Отримавши у визначений законом спосіб зазначені містобудівні умови та обмеження ОК «ЖБК «Супернова» розпочало забудову земельної ділянки.

Щодо наявності порушеного права ОК «ЖБК «Супернова», позивач зазначив, що у зв`язку із прийняттям оскаржуваного припису містобудівні умови та обмеження підлягають зміні, що може негативно позначитись на процесі будівництва, оскільки воно ведеться згідно проектної документації, що розроблена у відповідності до виданих МУО. Спірний припис порушує права позивача, оскільки він є замовником об`єкту будівництва - «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку ». Оскільки містобудівні умови та обмеження були видані ще в травні 2017 року, на основі яких була виготовлена проектна документація та здійснюється будівництво багатоквартирного житлового будинку та з моменту видачі МУО минуло два роки, тому необґрунтованим є винесення припису, яким вимагати від Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради усунути виявлені порушення, тим самим змінювати містобудівні умови, а відповідно і проектну документацію, при цьому якщо будівництво розпочате.

Щодо твердження відповідача, що рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 не стосується даного спору, позивач вказав, що хоча оскаржуваний припис був винесений на підставі результатів іншої позапланової перевірки, однак вказані порушення є однаковими, що в приписі та в рішенні про зупинення МУО і стосуються вони містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки за адресою: місто Луцьк, вулиця Цегельна, 28 , за № 465-28 (5)17(м), а тому вищевказане рішення стосується даного спору, при цьому рішення про зупинення дії МУО було скасоване, тому відповідач неправомірно виніс припис від 23.04.2019 № 114 про усунення так званих порушень містобудівного законодавства.

Також позивач зазначив, що відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Відповідачем видано спірний припис, в якому вимагалося усунути порушення, що зафіксовані в акті перевірки, проте, всупереч вказаним вимогам, протокол про правопорушення складено не було, а тому оскаржуваний припис прийнято з порушенням встановлених законодавством вимог, у зв`язку з чим він є протиправним та підлягає скасуванню.

У поданому до суду поясненні щодо позову від 20.06.2019 третя особа підтвердила правову позицію позивача, не погодившись із доводами протилежної сторони. Оскільки відповідно до абзацу 2 частини 8 статті 29, чинної на момент видачі МУО редакції Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначалось, що зміни до містобудівних умов та обмежень можуть вноситися тільки за згодою замовника. Перелік осіб за зверненням яких можливо внести зміни до МУО було розширено Законом від 17.01.2017 № 1817-УІІІ, який набрав чинності 10.06.2017, тобто вже після видачі МУО ОК «ЖБК Супернова», а відтак головним інспектором Рибацьким В.М. прийнято рішення про зупинення дії містобудівних умов та видано два приписи про усунення виявлених, на його думку, порушень вимог містобудівного законодавства на підставі положень Закону, які не підлягали застосуванню, оскільки не мають зворотньої дії в часі та не можуть застосовуватись до подій та фактів, які виникли до набрання ними чинності. Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради вважає, що припис головного інспектора Рибацького В.М. від 23.04.2019 № 114 виданий з порушенням вимог Закону та з перевищенням наданих повноважень, в результаті чого не може бути виконаний, а тому позовні вимоги ОК «ЖБК «Супернова» підлягають задоволенню в повному обсязі.

У поданому до суду запереченні щодо відповіді на відзив від 03.07.2019 відповідач підтвердив власну правову позицію, не погодившись із доводами позивача та зазначив, що безпідставними є твердження позивача про відсутність порушень законодавства у сфері містобудівного законодавства об`єктом нагляду під час видачі МУО № 465-28(5)-17(м), оскільки вони суперечать акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 03.10.2018 та від 23.04.2019. Також вказав, що відповідно до частини 8 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» МУО є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника. Разом з тим, відповідач вважає, що відсутність протоколу жодним чином не спростовує виявлені та зафіксовані в акті перевірки порушення у сфері містобудівного законодавства. З наведених підстав просить відмовити у задоволенні позову.

Дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню з наступних мотивів та підстав.

Судом встановлено, що 03.10.2018 головним інспектором будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно - будівельної інспекції у Волинській області Рибацьким В.М. проведена позапланова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради при видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м) (далі МУО №465-28(5)-17(м) на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку ».

За результатами перевірки винесений припис № 492 від 03.10.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення № 491 від 03.10.2017 про зупинення дії містобудівних умов та обмежень.

В грудні 2018 року ОК «ЖБК Супернова» звернулось до Волинського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування рішення про зупинення дії містобудівних умов.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 01.02.2019 у справі № 140/2593/18 визнано протиправним та скасовано рішення головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Рибацького В.М. про зупинення дії містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м) на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку » від 03.10.2018 № 491.

23.04.2019 головним інспектором Рибацьким В.М. був винесений припис № 114 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що МУО забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м) на «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку », були видані ОК «ЖБК «Супернова» з порушенням містобудівного законодавства, а також не виконано вимоги попереднього припису № 492 від 03.10.2018, а саме:

- МОУ № 465-28(5)-17(м) надані при відсутності: викопіювання з оновленої топографо-геодезичної основи в М 1:2000. Графічна частина вищевказаних містобудівних умов та обмежень не містить всіх графічних матеріалів, передбачених пунктом 3.7 Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (далі - Порядок № 109);

- в пункті 8 текстової частини розділу «загальні дані» відсутнє посилання на рішення про затвердження детального плану території в межах вулиць Львівської, Цегельної та Супутника в місті Луцьку;

- в пункті 10 розділу «Загальні дані» МУО № 465/28(5)-17(м) не зазначено всіх основних техніко-економічних показників об`єкта будівництва;

- в пунктах 4, 5, 7 розділу «Містобудівні умови та обмеження» МУО №465/28(5)-17(м) не зазначені конкретні положення нормативних актів, відомості, які базуються на розрахунках та не містять конкретних цифрових показників, за якими не можливо визначити містобудівні умови та обмеження;

- невідповідність намірів забудови земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні. Відповідно до детального плану території загальна площа квартир в 10-ти поверховому багатоквартирному житловому будинку № 5 складає - 2892,7 м2, в той же час в пункті 10 розділу «Загальні дані» вказана загальна площа квартир - 3090 м2., що є порушенням підпункту 5 пункту 1.2, пункту 2.1, пункту 2.4, пункту 3.4, пункту 3.7 та пункту 8 і пункту 10 розділу «Загальні дані» додатку Порядку № 109; додаток Л ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації»; пункт 8 частини 1 статті 1, частини 5 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції на момент видання МУО), пункт 1 частини 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2018 № 698 та пункту 1 частини 4 статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до статті 41-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 (далі - Порядок № 698).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 698 нагляд здійснюється Держархбудінспекцією через головних інспекторів будівельного нагляду шляхом проведення планових, позапланових, документальних і камеральних перевірок.

Перевірки проводяться головним інспектором будівельного нагляду або кількома головними інспекторами будівельного нагляду.

Підпункт 1 пункту 4 Порядку № 698 передбачає, що з метою здійснення нагляду головні інспектори будівельного нагляду перевіряють законність рішень у сфері містобудівної діяльності, прийнятих об`єктами нагляду.

Згідно із пунктом 5 Порядку № 698 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право:

1) видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

2) притягати посадових осіб об`єктів нагляду до відповідальності за вчинені правопорушення відповідно до закону;

3) письмово ініціювати притягнення посадових осіб об`єктів нагляду до дисциплінарної відповідальності;

4) вносити письмове подання про звільнення посадової особи об`єкта нагляду до органу, який здійснив її призначення;

5) вносити письмове подання про позбавлення посадової особи об`єкта нагляду права виконувати певні види робіт до органу, яким таке право надавалося;

6) скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Відповідно до пункту 23 Порядку № 698 за результатами планової або позапланової перевірки головний інспектор будівельного нагляду, який проводив перевірку, складає акт перевірки за формою згідно з додатком 4.

Згідно із пунктом 32 Порядку № 698 якщо рішення об`єкта нагляду порушує вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, таке рішення скасовується або його дія зупиняється в разі можливості усунення виявлених порушень.

Про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду головним інспектором будівельного нагляду приймається рішення за формою згідно з додатком 6, яке надсилається об`єкту нагляду протягом трьох робочих днів з дати його прийняття рекомендованим листом з описом вкладення з повідомленням про вручення.

Інформація про скасування або зупинення дії рішення об`єкта нагляду оприлюднюється на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

У разі зупинення дії рішення об`єкт нагляду вживає заходів щодо усунення порушень, зазначених у рішенні про зупинення, та про результати повідомляє головному інспектору будівельного нагляду, який прийняв таке рішення.

Наведені правові норми вказують, що за результатами виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду наділені правом видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, скасовувати чи зупиняти дію прийнятих об`єктами нагляду відповідно до визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» повноважень рішень, які порушують вимоги законодавства у сфері містобудівної діяльності, з подальшим оприлюдненням такої інформації на офіційному веб-сайті Держархбудінспекції.

Досліджуючи у межах спірних правовідносин питання обґрунтованості виявлених відповідачем порушень на наявність правових підстав для прийняття оскаржуваного припису, суд враховує таке.

ОК «ЖБК «Супернова» є замовником об`єкта будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку ».

Відповідно до частини першої статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва.

Частина п`ята статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із статтею 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Фізична або юридична особа, яка подала виконавчому органові сільської, селищної, міської ради або у разі розміщення земельної ділянки за межами населених пунктів - районній державній адміністрації заяву про намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

Містобудівні умови та обмеження надаються відповідними спеціально уповноваженими органами містобудування та архітектури на безоплатній основі.

Спеціально уповноважений орган містобудування та архітектури визначає відповідність намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Розгляд заяви і надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову у їх наданні здійснюються спеціально уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом семи робочих днів з дня реєстрації заяви.

Рішення про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень приймається у разі невідповідності намірів щодо забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

До містобудівних умов та обмежень можуть включатися вимоги щодо архітектурних та інженерних рішень.

Склад, зміст, порядок надання містобудівних умов та обмежень визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, містобудування та архітектури.

Наявні у справі докази підтверджують, що 19.05.2017 ОК «ЖБК «Супернова» видано містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 465-28 (5)-17(м) на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку ».

Відповідно до пункту 3 статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються: 1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію; 2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації); 3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000; 4) витяг із Державного земельного кадастру.

Підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є: 1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень; 2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці; 3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Надання містобудівних умов та обмежень або прийняття рішення про відмову в їх наданні здійснюється відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури протягом 10 робочих днів з дня реєстрації заяви, затверджується наказом такого органу.

Суд, враховуючи встановленні законом норми вважає що, замовник ОК «ЖБК «Супернова», для отримання МУО на об`єкт будівництва «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вулиці Цегельна, 28 в місті Луцьку » подав заяву з відповідними документами передбаченими пунктом 2.2. Порядку надання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, їх склад та зміст, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 07.07.2011 № 109 (далі - Порядок № 109) (чинний на момент видачі МУО) та отримав МУО, які на момент їх видачі відповідали вимогам містобудівного законодавства.

Відповідно до пункту 3.3. Порядку № 109 розділ «Загальні дані» містить: а) назву об`єкта будівництва; б) інформацію про замовника; в) наміри забудови; г) адресу будівництва або місце розташування об`єкта; ґ) документ, що підтверджує право власності або користування земельною ділянкою (крім випадків, передбачених пунктом 2.3 розділу II цього Порядку); д) площу земельної ділянки; е) цільове призначення земельної ділянки; є) посилання на містобудівну документацію (у разі наявності); ж) функціональне призначення земельної ділянки; з) основні техніко-економічні показники об`єкта будівництва.

З приводу вказаних в приписі порушень містобудівного законодавства, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Порядком № 109 не передбачено зазначення рішень про затвердження містобудівної документації. Відтак, не є порушенням не зазначення у пункті 8 розділу «Загальні дані» містобудівних умов та обмежень рішення про затвердження детального плану території.

В пункті 10 додатку до Порядку № 109 зазначено основні техніко-економічні показники, що відповідно були зазначені у виданих ОК «ЖБК «Супернова» МУО, посилання відповідача на ДБН А.2.2-3-2014 ДБН «Склад та зміст проектної документації» є безпідставним, оскільки згідно пункту 1 «Сфера застосування» даного ДБН, дані норми встановлюють склад та зміст проектної документації на нове будівництво, реконструкцію, капітальний ремонт та технічне переоснащення будинків, будівель, споруд будь-якого призначення, їх комплексів або їх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури. Відповідно основні техніко-економічні показники в подальшому вказуються в проектній документації, а норми чинного законодавства не містять обов`язку органів, які видають містобудівні умови та обмеження зазначати конкретні норми ДБН.

Судом встановлено, що порушення недотримання вимог пункту 4, 5, 7 розділу «Містобудівні умови та обмеження», а саме: не зазначення в МУО конкретних положень нормативних актів, відомостей, які базуються на розрахунках та не містять конкретних цифрових показників є необґрунтованим, оскільки в розділі 4, 5 «Містобудівні умови та обмеження» визначено необхідність дотримання забудовником детального плану території в межах вулиць Львівської, Цегельної та Супутника у місті Луцьку, а в розділі 7 - відповідно до норм проектування. Отже, МУО є вихідними даними щодо об`єкта будівництва, які в подальшому деталізуються в проектах на будівництво конкретного об`єкту. При цьому, містобудівні умови та обмеження є вихідними даними для проектування, а Порядок № 109 не містить вимог щодо обов`язкового зазначення в МУО конкретних розрахунків та цифрових показників.

Суд не погоджується з твердженнями відповідача про наявність відхилень у площі квартир, оскільки незначні відхилення не можуть бути суттєвим порушенням, щоб на цій підставі стверджувати про невідповідність намірів забудови земельної ділянки.

Абзац другий пункту 2.4 вказаного Порядку № 109 передбачає, що підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Таким чином, у разі надання необхідних документів замовником, підставою для відмови у видачі містобудівних умов та обмежень є невідповідність намірів забудови земельної ділянки положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні.

Як встановлено судом, підстав для відмови у видачі МУО Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради не було, оскільки при отриманні МУО позивач надав усі необхідні документи, наміри забудови земельної ділянки, які повністю відповідають положенням відповідної містобудівної документації на місцевому рівні, а МУО відповідають додатку до Порядку № 109, тому Управлінням містобудування та архітектури Луцької міської ради правомірно видано МУО забудови земельної ділянки від 19.05.2017, а зазначенні в приписі порушення суперечать порядку отримання МУО.

Згідно із пунктом 8 статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Як визначено частиною восьмою статті 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент видачі спірних містобудівних умов та обмежень), містобудівні умови та обмеження є чинними до завершення будівництва об`єкта незалежно від зміни замовника.

Тобто, містобудівні умови та обмеження за своєю правовою природою є складовою частиною вихідних даних для проектування та будівництва об`єктів, які визначають комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва у відповідності до вимог, встановлених законодавством та містобудівною документацією, тобто гранично допустимі (дозволені) вимоги до майбутнього проекту, та є чинними до завершення будівництва об`єкта.

Оскільки містобудівні умови та обмеження мають на меті закріплення вимог до конкретного об`єкта будівництва (мають констатуючий характер), фактично вони вичерпують свою дію одночасно з їх прийняттям.

Крім того, чинна на момент видання спірних містобудівних умов та обмежень редакція Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не передбачала можливості зупинення дії МУО.

Таку можливість законодавець передбачив лише у Законі України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 року № 1817-VIII, який набрав чинності 10.06.2017.

Оскільки за результатами перевірки головним інспектором Рибацьким В.М. був винесений припис № 114 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, в якому зазначено, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки від 19.05.2017 № 465-28(5)-17(м), були видані ОК «ЖБК «Супернова» з порушенням містобудівного законодавства, а також не виконано вимоги попереднього припису № 492 від 03.10.2018. Враховуючи, що винесений припис № 492 від 03.10.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та рішення № 491 від 03.10.2017 про зупинення дії МУО, яке скасоване відповідним рішенням суду, тому дана справа стосується даного позову, оскільки мова іде про одні і ті ж самі порушення з приводу видачі тих самих МУО.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що у спірному приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 114 не визначено належного способу усунення виявлених під час перевірки порушень із зазначенням певних заходів, які необхідно було вчинити для реалізації цього припису, що унеможливлює його виконання та суперечить додатку № 5 до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду, затвердженого постановою КМУ від 19.08.2015 № 698.

Відповідно до пункту 29 Порядку № 698 у разі виявлення головним інспектором будівельного нагляду під час проведення перевірки порушення, відповідальність за яке встановлена законом, складається протокол про правопорушення за формою, встановленою Мінрегіоном. Відповідачем видано спірний припис, в якому вимагалося усунути порушення, однак всупереч зазначеним вимогам, протокол про правопорушення складено не було.

Суд критично оцінює твердження відповідача про не порушення прав та інтересів позивача спірним приписом, оскільки ОК «ЖБК «Супернова» є замовником об`єкту будівництва - «Нове будівництво 10-ти поверхового багатоквартирного житлового будинку по вул. Цегельна, 28 в місті Луцьку » та в разі змін МУО, що може негативно вплинути на процес будівництва, яке ведеться згідно проектної документації, що розроблена у відповідності до виданих МУО, а отже права та інтереси ОК «ЖБК «Супернова» порушуються оскаржуваним приписом.

У підпункті 4.1 пункту 4 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Аналіз наведених вище норм свідчить про те, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, у яких відповідач реалізує владні управлінські функції стосовно заявника. Аналогічний за змістом висновок викладений Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2018 у справі № 9901/22/17.

Суд також вказує на порушення відповідачем приписів статті 58 Конституції України щодо незворотності дії закону у часі.

Як вбачається з обставин справи, відповідач провів позапланову перевірку Управління містобудування та архітектури Луцької міської ради щодо видачі спірних містобудівних умов та обмежень 23.04.2019, разом з тим, містобудівні умови та обмеження видані 19.05.2017.

Наведене підтверджує, що перевірка правомірності видачі спірних містобудівних умов та обмежень у порядку архітектурно-будівельного нагляду здійснена з поширенням нових правил на минуле.

Разом з тим, відповідно до частини першої статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 № 1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначено, що дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

З таких підстав, на думку суду, дія положень щодо здійснення архітектурно-будівельного нагляду не може поширюватись на правовідносини, що виникли до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» від 17.01.2017 № 1817-VIII (10.06.2017).

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління ДАБІ у Волинській області Рибацького В.М. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності прийнятий за відсутності законних підстав, а тому підлягає скасуванню як протиправний.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Судом також приймається до уваги, що відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); своєчасно, тобто протягом розумного строку.

На підставі вищевикладеного, суд дійшов висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність прийняття оскаржуваного припису, тому суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Отже, за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області на користь позивача необхідно стягнути судовий збір в розмірі 1 921 грн. 00 коп., сплачений відповідно до платіжного доручення № 124 від 27.05.2019.

Керуючись статтями 243 - 246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду відділу нагляду за діяльністю уповноважених органів з питань архітектури та містобудування Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області Рибацького Валерія Миколайовича про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 114.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Кременецька, будинок 38, ) на користь обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Супернова» (43018, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Цегельна, будинок 28, ) судовий збір у розмірі 1 921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) гривня 00 копійок.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України. У разі подання апеляційної скарги рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Волинський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Суддя В.В. Дмитрук