Справа № 640/19374/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

15 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рокмант» до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у м. Києві, третя особа -Державна податкова інспекція у Печерському районі Головного територіального управління Державної фіскальної служби у м. Києві, про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною бездіяльності і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2018 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Рокмант» (далі - Позивач, ТОВ «Рокмант») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної фіскальної служби України (далі - Відповідач-1, ДФС України), Головного управління ДФС у м. Києві (далі - Відповідач-2, ГУ ДФС м. Києві), третя особа -Державна податкова інспекція у Печерському районі Головного територіального управління Державної фіскальної служби у м. Києві (далі - Третя особа, ДПІ у Печерському районі), про:

- визнання протиправним та скасування рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 01.08.2018 року №866909/39368999 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.11.2017 року №5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 3 515 066,00 грн., сума ПДВ 585 844,40 грн.;

- визнання протиправним та скасування рішення комісії ДФС України з питань розгляду скарг від 20.08.2018 року №25570/39368999/2 про залишення скарги ТОВ «Рокмант» на рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 01.08.2018 року №866909/39368999 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.11.2017 року №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 3 515 066,00 грн., сума ПДВ 585 844,40 грн. без задоволення;

- визнання протиправною бездіяльності комісії ДФС України з питань розгляду скарг щодо незадоволення на користь ТОВ «Рокмант» скарги на рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 01.08.2018 року №866909/39368999 про відмову у реєстрації податкової накладної від 30.11.2017 року №5 в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму 3 515 066,00 грн., сума ПДВ 585 844,40 грн.;

- зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну ТОВ «Рокмант» 30.11.2017 року №5 на суму 3 515 066,00 грн., сума ПДВ 585 844,40 грн.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.04.2019 року позов задоволено частково:

- визнано протиправним та скасовано рішення Комісії ГУ ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 01.08.2018 року №866909/39368999;

- зобов`язано ДФС України зареєструвати податкову накладну від 30.11.2017 року №5, складену ТОВ «Рокмант», в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного подання - 13.12.2017 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.06.2019 року вперше подану ГУ ДФС у м. Києві апеляційну скаргу повернуто Апелянту у зв`язку із ненаданням документу про сплату судового збору.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач-2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 295, 296 КАС України, а саме - пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, до апеляційної скарги не додано її копії відповідно до кількості учасників справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, повний текст оскаржуваного рішення було отримано Відповідачем-2 11.04.2019 року, що підтверджується розпискою уповноваженого представника ГУ ДФС у м. Києві на зворотній стороні останньої сторінки рішення суду першої інстанції (а.с. 223). Отже, останнім днем подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції з урахуванням вихідних та неробочих днів було 13.05.2019 року. Проте апеляційну скаргу подано до суду 10.07.2019 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

Надаючи оцінку доводам Апелянта щодо неможливості своєчасно подати до суду докази сплати судового збору у зв`язку із тривалою процедурою його сплати, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану ГУ ДФС у м. Києві апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27.05.2019 року у зв`язку з несплатою судового збору, копію якої отримано Відповідачем-2 31.05.2019 року. Вказаним судовим рішенням було надано контролюючому органу десятиденний строк для усунення недоліків.

У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк суд ухвалою від 24.06.2019 року повернув ГУ ДФС у м. Києві вперше подану останнім апеляційну скаргу. Тобто, Відповідач-2 мав майже місяць для забезпечення сплати судового збору.

Крім іншого, суд звертає увагу на те, що додане до апеляційної скарги платіжне доручення на сплату судового збору від 24.05.2019 року №2272 на суму 2 643,00 грн. свідчить, що його сплату було здійснено 27.05.2019 року, водночас, як було встановлено раніше, апеляційну скаргу було подано до суду лише 10.07.2019 року, тобто більше ніж через сорок днів з моменту сплати судового збору. При цьому суд вважає за необхідне підкреслити, що ГУ ДФС у м. Києві мало об`єктивну можливість надати Шостому апеляційному адміністративному суду документ про сплату судового збору до моменту постановлення 24.06.2019 року ухвали про повернення вперше поданої апеляційної скарги.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість твердження Апелянта про наявність достатніх правових підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції. Інших причин поновлення строку звернення до суду Відповідачем-2 не зазначено.

Крім іншого, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 296 КАС України до апеляційної скарги додаються, зокрема, копії апеляційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Водночас, попри викладені приписи, ГУ ДФС у м. Києві до апеляційної скарги не додано її копій відповідно до кількості учасників справи.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що Апелянтом пропущено тридцятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, а викладені у клопотанні причини пропуску такого строку поважними визнані не були, до апеляційної скарги не додано її копій відповідно до кількості учасників справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання ГУ ДФС у м. Києві строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом:

- подання заяви про поновлення на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку Апелянта, причин для його поновлення із наданням пояснень щодо проміжку часу між моментом сплати судового збору та поданням апеляційної скарги вдруге;

- надання двох копій апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Головного управління ДФС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 09 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рокмант» до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у м. Києві, третя особа - Державна податкова інспекція у Печерському районі Головного територіального управління Державної фіскальної служби у м. Києві, про визнання протиправними та скасування рішень, визнання протиправною бездіяльності зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

Вказати, що Апелянт протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші причини, які він вважає поважними, для його поновлення, а також усунути інші недоліки, викладені у вказаній ухвалі.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, а також не будуть усунуті інші недоліки, викладені в ухвалі, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк