Справа № 240/8463/19
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

11 липня 2019 року м. Житомир справа № 240/8463/19

категорія 112030400

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Токаревої М.С.,

секретар судового засідання Мельниченко О.В.,

за участю: представника позивача Дереча І.В. ,

представника відповідача Гонгало І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом керівника Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави до виконавчого комітету Хорошівської селищної ради Хорошівського району Житомирської області про визнання незаконною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Керівник Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави звернувся 06.06.2019 року до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до виконавчого комітету Хорошівської селищної ради Хорошівського району Житомирської області у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати п. 3 рішення виконавчого комітету Хорошівської селищної ради від 24.10.2018 за №154 "Про харчування дітей у навчальних закладах";

- визнати незаконною бездіяльність виконавчого комітету Хорошівської селищної ради Житомирської області щодо не забезпечення безкоштовним харчуванням дітей із сімей, які отримують допомогу згідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям" та, які виховуються у 1-4 класах загальноосвітніх закладів Хорошівської селищної ради.

- зобов`язати виконавчий комітет Хорошівської селищної ради Житомирської області на черговому засіданні розглянути питання про звільнення від плати за харчування учнів 1-4 класів загальноосвітніх закладів Хорошівської селищної ради Житомирської області із сімей, які отримують допомогу згідно до Закону України "Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям", з подальшим направленням вказаного рішення на затвердження сесією Хорошівської селищної ради.

Представник позивача подав заяву про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду. Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку звернення до адміністративного суду посилався на те, що він дізнався про наявність протиправного рішення виконавчого комітету Хорошівської селищної ради отримано Коростишівською місцевою прокуратурою 03.04.2019 з інформації Хорошівської селищної ради №245 від 03.04.2019. Із врахуванням великого обсягу даних, що систематично підлягають опрацювань, зважаючи на те, що з моменту прийняття оспорюваного рішення про встановлення плати за харчування дітей у навчальних закладах минуло більше 7 місяців, грубі порушення прав учнів 1-4 класів навчальних закладів Хорошівського району щодо пільгового забезпечення харчуванням до теперішнього часу залишалися латентними, отже виявлення їх прокурором в понад 3-місячний строк позовної давності, зумовлене об`єктивними факторами. На підставі цього, прокурор звертається із заявою про визнання поважною причину пропущення строку позовної давності та про його поновлення з метою захисту порушених прав та інтересів.

Надаючи оцінку наведених позивачем обставин, суд зазначає, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави (ст. 1 Закону України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 р. № 1697-VII).

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно ст. 24 наведеного Закону право подання позовної заяви (заяви, подання) в порядку цивільного, адміністративного, господарського судочинства надається Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам регіональних та місцевих прокуратур, їх першим заступникам та заступникам. Повноваження прокурорів, передбачені цією статтею, здійснюються виключно на підставах та в межах, передбачених процесуальним законодавством.

Частинами 3-5 ст. 53 КАС України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 КАС України органи та особи, які визначені у статті 53 цього Кодексу і звертаються до адміністративного суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права й обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права закінчувати справу примиренням.

Статтею 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи наведені норми права, суд приходить до висновку, що строки звернення до суду з позовом обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Рішенням 15 сесії Хорошівської селищної ради восьмого скликання від 15.11.2018 №408 було затверджено рішення виконавчого комітету Хорошівської селищної ради, прийняті у міжсезонний період, зокрема і рішення від 24.10.2018 №154.

Таким чином, суд приходить до висновку, що строк звернення позивача, як суб`єкта владних повноважень, до суду із вказаним позовом почав свій перебіг з 15.11.2018, а тому позивач пропустив строки звернення до суду.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, встановлений КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При визначенні початку цього строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

В той же час, доказів існування обставин, які перешкоджали чи утруднювали своєчасне звернення до суду з даним позовом до суду, як і доказів поважності причин пропуску процесуального строку позивач до суду не надав.

Слід також наголосити, що відповідно до ч.1 та 2 ст. 75 Регламенту Роботи Хорошівської селищної ради Житомирської області VІІІ скликання прийняті радою рішення розмножуються і передаються у всі постійні комісії та видаються депутатам за їх вимогою через 10 робочих днів після закінчення відповідного пленарного засідання.

Про прийняті рішення сповіщається в засобах масової інформації .

Тобто, позивач не був позбавлений можливості дізнатись про оскаржуване рішення із засобів масової інформації.

Крім того, оскаржуване рішення та рішення, яким його було затверджено на сесії Хорошівскьої селищної ради були опубліковані відповідачем на офіційному сайті Хорошівської селищної ради.

Враховуючи викладене, судом не встановлено наявності поважних причин, за яких позивач не міг звернутися до адміністративного суду. Будь-яких істотних і вагомих причин пропуску строку на звернення до суду, які б непереборно перешкоджали позивачу звернутись до суду або надавали б суду підстави обчислювати строк звернення до суду з іншої дати ніж з 15.11.2018 та вважати строк звернення до суду не пропущеним або пропущеним, але з поважних причин - ні позовна заява, ні додані до неї матеріали, не містять.

При вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду суд також враховує практику Європейського суду з прав людини.

Так, у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії" Суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У Справі "Пономарьов проти України" Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Також прецедентна практика Європейського суду з прав людини у справах "Осман проти Сполученого королівства" та "Круз проти Польщі" виходить з того, що реалізуючі п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись статтями 123, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення керівника Коростишівської місцевої прокуратури до адміністративного суду наведені позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Позовну заяву керівника Коростишівської місцевої прокуратури в інтересах держави до виконавчого комітету Хорошівської селищної ради Хорошівського району Житомирської області про визнання незаконною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.С. Токарева

Повний текст ухвали виготовлено 16 липня 2019 року.