Справа № 320/3433/19
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 липня 2019 року м. Київ № 320/3433/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Горобцова Я.В., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Сквирський районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання протиправними дій, про визнання протиправними дій ,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, в якому позивач просить суд:

- визнати неправомірними дії Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області щодо не зупинення виконавчого провадження №51468838 по стягненню з ТОВ Чубинецький Колос заборгованості на підставі наказу Господарського суду Київської області у справі №911/847/15 та відповідно незаконні дії щодо проведення розрахунків з іншими боржниками ОСОБА_1 та закриття виконавчого провадження;

- скасувати постанову Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області від 22.02.2017 №ВП51468838 про закінчення виконавчого провадження;

- зобов`язати державного виконавця Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області відновити виконавче провадження №51468838.

Відповідно до частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Як вбачається із позовної заяви та доданих до неї матеріалів, її подано без додержання вказаних вимог.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частиною 1 статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Частиною 2 статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Як вбачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, спір виник у зв`язку із зарахуванням органом ДВС коштів, стягнутих з боржника у виконавчому провадженні №51468838 (ТОВ Чубинецький Колос) у якому позивач має процесуальний статус стягувача, у рахунок погашення боргу позивача у виконавчих провадженнях, де стягувачами є ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Судом зі змісту позову з`ясовано, що 17.06.2016 Сквирським РВ ДВС ГТУЮ у Київській області відкрито виконавче провадження №51468838 із стягнення з ТОВ Чубинецький Колос на користь ОСОБА_1 боргу у розмірі 1880200,00 грн.

Одночасно з цим у провадженні Сквирським РВ ДВС ГТУЮ перебували виконавчі провадження №53366910 та №53366995 про стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 та ОСОБА_3 боргу.

Як вбачається зі змісту позову та листування, долученого до матеріалів справи, у жовтні 2016 року у виконавчому провадженні №51468838 з ТОВ Чубинецький Колос були стягнуті грошові кошти у розмірі 1926379,00 грн., які органом ДВС були скеровані на погашення заборгованості ОСОБА_1 як боржника у виконавчих провадженнях №53366910 та №53366995.

20 лютого 2017 року на депозитний рахунок органу ДВС надійшли кошти у розмірі 1011972,92 грн. для погашення боргу ТОВ Чубинецький Колос у виконавчому провадженні №51468838, які також були направлені на погашення заборгованості ОСОБА_1 як боржника у виконавчих провадженнях №53366910 та №53366995.

В подальшому 22.02.2017 у зв`язку з повним погашенням боргу ТОВ Чубинецький Колос у виконавчому провадженні №51468838, останнє було закінченим.

У позові позивач наполягає на тому, що про спірну постанову про закінчення ВП №51468838 та про дії щодо задоволення вимог стягувачів у виконавчих провадженнях №53366910 та №53366995 за рахунок коштів, стягнутих у виконавчому провадженні №51468838, він дізнався лише у момент припиненні провадження про банкрутство.

Разом з тим, додані до позову матеріали містять листування між позивачем та Відділом примусового виконання рішень управління ДВС Головного управління юстиції у Київській області, директором Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України (листи від 26.10.2016 №3846/021-27/8, від 31.10.2016 вх. № 3976/02-127/8,), у яких позивач послідовно просив надати інформацію про хід виконавчого провадження №51468838 та місцезнаходження коштів у розмірі 926379,00 грн., а потім звертався зі скаргами на дії посадових осіб щодо їх зарахування у рахунок погашення його боргу перед третіми особами (вх..№1218/6 від 09.11.2016).

Як слідує з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Так, до суду з даним позовом ОСОБА_1 звернувся 25.06.2019, про що свідчить відбиток поштового штемпелю на конверті, тобто, після спливу строку, визначеного статтею 287 КАС для звернення до суду.

Суд зазначає, що початок перебігу строку у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів дізнався та повинен був дізнатись, що містяться у ч. 2 ст. 122 КАС України, дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Суд звертає увагу позивача на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства Українипевних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обовязків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на звернення до суду, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наявних у матеріалах позовної заяви, із того чи мав заявник за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справи Девеер проти Бельгії рішення від 27.02.1980, Голдер проти Сполученого Королівства рішення від 21.02.1975).

Суд також зауважує, що поважними причинами, що зумовили пропуск строку звернення до суду, визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій та які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 вказав про недобросовісну роботу адвоката та хворобу позивача і його постійне лікування. Щодо вказаних обставин суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 у позовній заяві вказує на те, що про недобросовісну роботу адвоката ОСОБА_4 .С. йому стало відомо у червні 2018 року, тобто за рік до звернення до суду з даним позов.

Крім того, згідно відомостей КП "Діловодство спеціалізованого суду" встановлено, що ОСОБА_1 неодноразово звертався до Київського окружного адміністративного суду із позовом про визнання протиправним дій Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області та скасування постанови про закінчення виконавчого провадження №51468838 від 22.02.2017.

Так, ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року по справі №810/4359/18 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду та несплати судового збору. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22 серпня 2018 року по справі №810/4359/18 від 12.09.2018 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2018 року по справі №320/6310/18 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду та несплати судового збору. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2018 року по справі №320/6310/18 від 18.12.2018 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21 грудня 2018 року по справі №320/6812/18 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав пропуску строку звернення до суду та несплати судового збору. Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22 січня 2019 року по справі №320/6812/18 від 22.01.2019 позовну заяву ОСОБА_1 повернуто позивачу у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень.

За приписами ч.1 ст. 4 вказаного Закону судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

З доданої до позовної заяви Постанови державного виконавця Сквирського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції про відкриття виконавчого провадження ВП №51468838 від 17.06.2016 останнє відкрито на підставі наказу №911847/15, виданого Господарським судом Київської області 03.06.2016.

Так, ухвалою Господарського суду Київської області 02.11.2017 по справі №911/847/15 за позовом ОСОБА_1 до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Чубинецький Колос про стягнення 3 337 712,00 грн у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі скарги на неправомірні дії Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області відмовлено. Залишено скаргу ОСОБА_1 на неправомірні дії Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області без розгляду.

Згідно змісту вказаної ухвали «...Судом встановлено, що 19.04.2017 скаржник звертався до господарського суду Київської області із скаргою на неправомірні дії ДВС щодо незупинення виконавчого провадження № 51468838 по стягненню з ТОВ Чубинецький Колос заборгованості на підставі наказу господарського суду Київської області по справі № 911/847/15 та відповідно незаконні дії щодо проведення розрахунків з іншими боржниками ОСОБА_1 та закриття виконавчого провадження. В якості обґрунтування порушення строків на звернення до суду із скаргою скаржник посилався на ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження 24.03.2017.

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.04.2017 у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі скарги на неправомірні дії Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області відмовлено, залишено скаргу ОСОБА_1 на неправомірні дії Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області без розгляду...»

Також у вказаному судовому рішенні зазначено, що «Скаржник 28.02.2017 ознайомився з матеріалами виконавчого провадження, що підтверджується підписом останнього на заяві про ознайомлення з матеріалами виконавчого провадження від 28.02.2017».

Стосовно твердження ОСОБА_1 про хворобу та постійне лікування позивача суд звертає увагу на таке.

До позовної заяви позивачем додано виписку із медичної карти стаціонарного хворого №9907, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарі з 25.08.2017 по 10.09.2017; виписку №1518 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарі з 15.02.2018 по 26.02.2018; виписку №4405 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарі з 11.04.2018 по 17.04.2018; виписку №11065 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарі з 26.12.2018 по 08.01.2019; епікриз-виписку з історії хвороби стаціонарного хворого, з якої слідує, що позивач був госпіталізований у січні 2019 року; виписку №1325 із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого, з якої вбачається, що ОСОБА_1 перебував на стаціонарі з 11.02.2019 по 20.02.2019.

Разом з тим, як вже було зазначено, до суду з даним позовом ОСОБА_1 звернувся 26.06.2019. З огляду на викладене, суд доходить висновку, що наведені в позовній заяві причини пропуску стоку звернення до суду не є поважними та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами, які не дозволяють вчасно реалізувати право на судовий захист.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до вимог ст. 123 КАС у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до вимог частин першої та другої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Крім того, частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з приписами частини 1 статті 4 Закону України Про судовий збір, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір передбачено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому відповідно до частини 3 статті 6 Закону України Про судовий збір, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

У позові позивачем об`єднано три самостійні вимоги щодо визнання протиправними дій, а також вимогу про скасування постанови про закриття виконавчого провадження і похідну вимогу про зобов`язання вчинити дії.

Таким чином, позов містить чотири самостійні позовні вимоги, кожна з яких є об`єктом сплати судового збору.

Сам по собі той факт, що позивач під одним пунктом (номером) у прохальній частині позову поєднав декілька самостійних вимог не є підставою вважати, що такі вимоги є однією позовною вимогою для цілей застосування Закону України Про судовий збір.

Розміри ставок судового збору визначені ст. 4 Закону України Про судовий збір.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 грн. 00 коп.).

Отже, ОСОБА_1 за 4 позовні вимоги немайнового характеру повинен був сплатити 3 073,60 грн. (768,4 грн. х 4 вимоги немайнового характеру), проте позивачем не було долучено до позовної заяви жодного документу на підтвердження сплати судового збору.

Наведені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства, у зв`язку з чим суд, враховуючи приписи статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення зазначених недоліків.

Згідно вимог ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Указані недоліки повинні бути усунені шляхом надання суду:

- заяви із обґрунтуванням поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом;

- оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 3 073,60 грн.

Принагідно суд зауважує, що залишення позовної заяви без руху не є обмеженням у доступі до правосуддя. Так, згідно практики Європейського суду з прав людини, сформульовану, зокрема, в рішеннях від 20 травня 2010 року у справі «Пелевін проти України» (пункт 27), від 30 травня 2013 року у справі «Наталія Михайленко проти України» (пункт 31) зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою: регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема, у пункті 55 справи «Креуз проти Польщі», що обмеження, накладене на доступ до суду, буде несумісним із пунктом першим статті 6 Конвенції, якщо воно не переслідує законної мети або коли не існує розумної пропорційності між застосованими засобами та законністю цілі, якої прагнуть досягти («Kreuz v. Poland» № 28249/95).

Отже, встановлюючи конкретні вимоги до змісту та форми позовної заяви, а також до документів, які мають бути до неї додані, КАС України при цьому покладає обов`язок на суд перевірити виконання позивачем цих вимог та прийнятності позовної заяви на стадії вирішення питання про відкриття провадження по справі. Позаяк, законодавством чітко встановлено наслідки невиконання таких вимог, а саме постановлення судом ухвали про залишання позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 287 КАС України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сквирського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області , - залишити без руху.

Встановити позивачеві десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Я.В. Горобцова