Справа № 681/718/19
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-07-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 681/718/19

Головуючий у 1-й інстанції: Горщар А.Г.

Суддя-доповідач: Матохнюк Д.Б.

17 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Боровицького О. А. Шидловського В.Б.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області на рішення Полонського районного суду Хмельницької області від 31 травня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про визнання протиправною та скасування постанови №12/03 від 12 квітня 2019 року про накладення адміністративного стягнення, а провадження у справі закрити.

31 травня 2019 року Полонський районний суд Хмельницької області прийняв рішення про задоволення позовних вимог.

Не погоджуючись з судовим рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Сторони в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялись про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, ТОВ «Понінківська картонно-паперова фабрика - Україна» (ТОВ «ПКПФ - Україна») здійснює господарську діяльність з виробництва гофрованого паперу та картону, паперової та картонної тари на території смт. Понінка Полонського району Хмельницької області.

При цьому, діяльність ТОВ «ПКПФ - Україна» є первинним водокористувачем та здійснює спеціальне водокористування на підставі:

-дозволу №1376 на спеціальне водокористування, виданого Департаментом екології та природних ресурсів, терміном дії з 11.04.2017 року по 11.04.2020 рік (спеціальне водокористування передбачає забір поверхневих вод з річки Хомора для забезпечення господарсько-побутових та виробничих потреб та скид виробничих та господарсько-побутових стічних вод у річку Хомора, у тому числі скид господарсько-побутових стічних вод смт. Понінка, що відводяться на очисні споруди суб`єкта господарювання (випуск №1));

- дозволу №105/ХМ/49д-17 на спеціальне водокористування, виданого Державним агентством водних ресурсів України, терміном дії з 23.11.2017 року по 23.11.2020 рік (спеціальне водокористування передбачає скид виробничих (умовно чистих) вод від промивки цеолітових фільтрів у річку Хомора (випуск №2)).

На адресу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області надійшло звернення громадянина ОСОБА_2 щодо допущених ТОВ ПКПФ - Україна» скидів у річку Хомора, в результаті чого дно річки заповнилось желеподібною речовиною, вода набула сивого кольору та мала неприємний запах.

З метою перевірки тверджень, викладених у вказаному вище зверненні, Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області видано наказ №232 від 01.04.2019 року «Про проведення позапланової перевірки ТОВ «ПКПФ - Україна» та направлення на проведення позапланової перевірки №192/03 від 03.04.2019 року.

У ході проведеної перевірки встановлено факт скиду із очисних споруд ТОВ «ПКПФ - Україна» у річку Хомора зворотних вод з перевищенням гранично допустимого скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт. Також встановлено, що в аераційному ставку 1 групи 1 аерація стічних вод не здійснювалась (дані журналу ремонту та обслуговування обладнання очисних споруд в аераторі вийшов з ладу приводний підшипник підшипникового вузла).

Під час перевірки спеціалістами Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області відібрані проби зворотних вод з випуску №1, випуску №2 та поверхневих вод р. Хомора у контрольних створах.

За результатами проведених інструментально-лабораторних вимірювань складено протокол №15-19 від 10.04.2019 року, яким встановлено наступне:

-скидання зворотних вод з очисних споруд (випуск №1) у річку Хомора з перевищенням нормативів ГДС по ХСК (153 мгО/дм3 при нормативі ГДС 148,10 мгО/дм3), по БСК5 (28,6 мгО/дм3 при нормативі ГДС 25,0 мгО/дм3);

- погіршення якості річкової води у контрольному створі 500 м нижче скиду (випуск №1) в порівнянні із контрольним створом 100 м вище скиду по наступним речовинам: завислих речовинах в 1,1 рази; ХСК в 1,1 рази; БСК5 в 1,03 рази; хлоридах в 1,1 рази; сульфатах в 1,1 рази; фосфатах в 1,2 рази; азоту амонійному в 1,9 рази; аніонних СПАР в 1,2 рази; залізу загальному в 1,2 рази; нафтопродуктах в 1,2 рази;

- скидання зворотних вод з очисних споруд (випуск №2) у річку Хомора з перевищенням нормативів ГДС по ХСК (16,0 мгО/дм3 при нормативі ГДС 14,8 мгО/дм3);

- погіршення якості річкової води у контрольному створі 500 м нижче скиду (випуск №2) в порівнянні із контрольним створом 100 м вище скиду по наступним речовинам: сульфатах в 1,1 рази; фосфатах в 1,3 рази; (відповідно до протоколу вимірювань 1,05) азоту амонійному в 1,3 рази; залізу загальному в 1,2 рази.

За таких обставин, 10 квітня 2019 року відповідачем складено протокол про адміністративне правопорушення відносно в.о. начальника цеху водопостачання та водовідведення ТОВ «ПКПФ - Україна» ОСОБА_1 , копію якого отримано останнім в цей же день про що свідчить його підпис.

Також, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено про те, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 12 квітня 2019 року у приміщенні Державної екологічної інспекції в Хмельницькій області за адресою: м. Хмельницький, вул. І.Франка, 2/2, каб. 106.

12 квітня 2019 року відповідачем винесено постанову №12/03, якою визнано ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 59 КУпАП України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 136 грн.

Не погодившись з такою постановою, позивач звернувся до суду з даним позовом.

За результатами встановлених обставин судом першої інстанції зроблено висновок щодо обгрунтованості позовних вимог.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Так, ст. 44 Водного кодексу України визначено, що водокористувачі зобов`язані:

-економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод;

- використовувати воду (водні об`єкти) відповідно до цілей та умов їх надання;

- дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території;

- використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї;

- не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища;

- утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої;

- здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами;

- здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод;

- здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу;

- безперешкодно допускати на свої об`єкти державних інспекторів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, а також громадських інспекторів з охорони довкілля, які здійснюють перевірку додержання вимог водного законодавства, і надавати їм безоплатно необхідну інформацію;

- своєчасно сплачувати збори за спеціальне водокористування та інші збори відповідно до законодавства;

- своєчасно інформувати центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації та органи місцевого самоврядування про виникнення аварійних забруднень;

- здійснювати невідкладні роботи, пов`язані з ліквідацією наслідків аварій, які можуть спричинити погіршення якості води, та надавати необхідні технічні засоби для ліквідації аварій на об`єктах інших водокористувачів у порядку, встановленому законодавством;

- виконувати інші обов`язки щодо використання і охорони вод та відтворення водних ресурсів згідно з законодавством.

Згідно зі ст. 70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони:

-можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання;

- містять цінні відходи, що можуть бути вилучені;

- містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів;

- містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації;

- перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань;

- за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи;

- призводять до підвищення температури води водного об`єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період;

- є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження.

Частиною 1 ст. 59 КУпАП України визначено, що забруднення і засмічення вод, порушення водоохоронного режиму на водозборах, яке спричиняє їх забруднення, водну ерозію грунтів та інші шкідливі явища, - тягнуть за собою накладення штрафу на громадян у розмірі від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`яти до восьми неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» №1314-VII від 05 червня 2014 року вимірюванням вважається процес експериментального визначення одного або декількох значень величини, які можуть бути обґрунтовано приписані величині.

Результати вимірювань можуть бути використані у сфері законодавчо регульованої метрології за умови, що для таких результатів відомі відповідні характеристики похибок або невизначеність вимірювань.

Так, наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України №389 від 20 липня 2009 року затверджено Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів (Методика).

Дана Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі, зокрема забору, використання води та скиду забруднюючих речовин із зворотними водами з порушенням умов водокористування, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування. Також, встановлює єдині вимоги до визначення збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів фізичними особами, фізичними особами - підприємцями та юридичними особами.

Пунктом 2.1 Методики визначено, що наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт з перевищенням ГДС вважаються:

-скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством;

- скиди забруднюючих речовин внаслідок порушення регламенту санкціонованого скиду зворотних вод з перевищенням за окремими показниками нормативів ГДС регламенту;

- скиди забруднюючих речовин внаслідок аварійного скиду зворотних вод;

- самовільний скид зворотних вод без дозволу на спеціальне водокористування.

Факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом (п. 2.2 Методики).

Відповідно до п. 2.3 Методики при визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються результати інструментально-лабораторних вимірювань лабораторій, які атестовані на право проведення відповідних інструментально-лабораторних вимірювань, або розрахункові методи.

Вимірювання, відбір та аналіз проб вод здійснюються відповідно до нормативних документів. Розряд останньої цифри результату вимірювань та останньої значущої цифри похибки вимірювань повинні відповідати один одному.

При порівнянні результатів вимірювань концентрацій забруднюючих речовин із відповідними установленими нормативами ГДС значення похибок вимірювання не враховуються.

Таким чином, колегія суддів вважає безпідставними висновки суду першої інстанції про те, що відповідачем при винесенні оскаржуваної постанови не враховані наявність похибок, оскільки наведеними вище нормами не передбачено врахування похибки вимірювань.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам по справі, доводи апеляційної скарги спростовують висновки рішення суду, допущені судом першої інстанції порушення норм матеріального права призвели до неправильного вирішення справи, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення.

Крім того, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що за подачу апеляційної скарги Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області сплачено судовий збір в розмірі 1153,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 24 червня 2019 року №211.

Відповідно до ч.4 ст.288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Верховний Суд України у постанові від 13 грудня 2016 року по справі № 306/17/16-а зазначив, що у випадку незгоди із судовим рішенням, прийнятим за наслідками розгляду справи цієї категорії, позивач вправі оскаржити його в апеляційному порядку. Однаковою мірою це стосується й відповідача у спірних правовідносинах, оскільки він як рівноправна сторона в адміністративній справі також має право на апеляційне/касаційне оскарження судового рішення. Розгляд позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення провадиться з урахуванням положень статей 287, 288 КУпАП, які передбачають звільнення від сплати платежу за судовий перегляд цих рішень.

Згідно із постановою Пленуму ВАСУ №2 від 23.01.2015 "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір", судовий збір не справляється при поданні позовів про скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення.

Згідно із ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" в редакції № 2147-VIII від 03.10.2017.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, установлених п. 1 ч. 1 цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.

Враховуючи те, що Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області звільнена від сплати судового збору, а тому надмірно сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у даній справі в розмірі 1153,00 грн. необхідно повернути.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст.ст. 132, 243, 250, 272, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області задовольнити.

Рішення Полонського районного суду Хмельницької області від 31 травня 2019 року, - скасувати.

Прийняти нову постанову.

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - відмовити.

Повернути Державній екологічній інспекції у Хмельницькій області з Державного бюджету України переплачену суму судового збору в розмірі 1153,00 грн. відповідно до платіжного доручення №211 від 24 червня 2019 року.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Боровицький О. А. Шидловський В.Б.