Справа № 826/10389/18
Суддя: Шрамко Ю.Т.
Дата ухвалення: 2019-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

18 березня 2019 року №826/10389/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шрамко Ю.Т., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромакс Промоушн» до Головного управління ДФС у м.Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва (далі також - суд) звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «Євромакс Промоушн» (далі також - позивач) з позовом до Головного управління ДФС у м.Києві (далі також - відповідач, ГУ ДФС у м.Києві), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 02.02.2018 №.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.08.2018 відкрито провадження в адміністративній справі, яку вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Позов мотивовано тим, що висновки контролюючого органу щодо перевищення ліміту залишку готівки в касі є необґрунтованими, оскільки видаткові касові ордери оформлено з дотриманням усіх вимог пп.3.5 п.3 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Національного банку України від 15.12.2004 № 637. Застосування штрафних санкцій на підставі Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95 суперечить положенням п.113.3 ст.113 Податкового кодексу України.

Відповідач у встановлений судом строк відзив на адміністративний позов суду не надав, а тому, відповідно до ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність та достатність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд встановив наступне.

ГУ ДФС у м.Києві було проведено документальну планову виїзну перевірку ТОВ «Євромакс Промоушн» з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2014 по 30.09.2017, за наслідком якої складено акт від 22.01.2018 №21/26-15-14-02-02/3700137 (далі - Акт перевірки).

У Акті перевірки зафіксовано, зокрема, встановлене порушення п.2.8 глави 2, п.3.5 глави 3 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Національного банку України від 15.12.2004 № 637, на суму 150 000 гривень.

На підставі Акту перевірки відповідачем прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 02.02.2018 №, яким до позивача застосовано штрафні санкції на підставі абз.2 ст.1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95 у розмірі 150 000,00 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішеннями, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Станом на момент виникнення спірних правовідносин порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами (підприємцями) було визначено Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженим постановою Національного банку України від 15.12.2004 № 637 та зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 13 січня 2005 р. за N 40/10320 (далі - Положення №637).

Відповідно до п.1.2 глави 1 Положення №637, каса - приміщення або місце здійснення готівкових розрахунків, а також приймання, видачі, зберігання готівкових коштів, інших цінностей, касових документів;

- касова книга - документ установленої форми, що застосовується для здійснення первинного обліку готівки в касі;

- касовий ордер - первинний документ (прибутковий або видатковий касовий ордер), що застосовується для оформлення надходжень (видачі) готівки з каси. Форми касових ордерів, що використовуються спеціалізованими підприємствами та установами Національного банку України, які не мають оборотної каси, установлюються відповідним нормативно-правовим актом Національного банку України;

- ліміт залишку готівки в касі (далі - ліміт каси) - граничний розмір суми готівки, що може залишатися в касі в позаробочий час;

За вимогами п.2.7 глави 2 Положення №637, виходячи з потреби прискорення обігу готівкових коштів і своєчасного їх надходження до кас банків для підприємств, що здійснюють операції з готівкою в національній валюті, установлюються ліміт каси та строки здавання готівкової виручки (готівки) відповідно до вимог глави 5 цього Положення.

Пунктом 2.8 глави 2 Положення №637 передбачено, що підприємства можуть тримати в позаробочий час у своїх касах готівкову виручку (готівку) у межах, що не перевищують установлений ліміт каси. Готівкова виручка (готівка), що перевищує встановлений ліміт каси, обов`язково здається до банків для її зарахування на банківські рахунки.

Якщо підприємством ліміт каси не встановлено (незалежно від причин такого невстановлення), то ліміт такої каси вважається нульовим. У цьому разі вся готівка, що перебуває в його касі на кінець робочого дня і не здана підприємством відповідно до вимог цього Положення, вважається понадлімітною (пп.5.8 п.5 Положення №637).

Касові операції, згідно з п.3.1 глави 3 Положення №637, оформляються касовими ордерами, видатковими відомостями, розрахунковими документами, документами за операціями із застосуванням електронних платіжних засобів, іншими касовими документами, які згідно із законодавством України підтверджували б факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, отримання (повернення) готівкових коштів.

Відповідно до п.3.4 глави 3 Положення №637, видача готівки з кас проводиться за видатковими касовими ордерами (додаток 3) або видатковими відомостями. Документи на видачу готівки мають підписувати керівник і головний бухгалтер або працівник підприємства, який на це уповноважений керівником. До видаткових ордерів можуть додаватися заява на видачу готівки, розрахунки тощо.

Пунктом 3.5 глави 3 Положення №637 передбачено, що у разі видачі окремим фізичним особам готівки (у тому числі працівникам підприємства) за видатковим касовим ордером або видатковою відомістю касир вимагає пред`явити паспорт чи документ, що його замінює, записує його найменування і номер, ким і коли він виданий. Фізична особа розписується у видатковому касовому ордері або видатковій відомості про одержання готівки із зазначенням одержаної суми (гривень - словами, копійок - цифрами), використовуючи чорнильну або кулькову ручку з чорнилом темного кольору. Якщо видаткова відомість складена на видачу готівки кільком особам, то одержувачі також пред`являють паспорти чи документи, що їх замінюють, і розписуються у відповідній графі документа.

Для виведення залишку готівки в касі не приймаються видаткові касові ордери або видаткові відомості, в яких видача готівки з каси не підтверджена підписом одержувача.

За вимогами п.7.24 глави 7 Положення №637, у разі виявлення під час перевірок видаткових касових ордерів або видаткових відомостей, у яких видача готівки з каси не підтверджена підписом одержувача (абзац другий пункту 3.5 цього Положення), сума готівки за такими видатковими документами додається до залишку готівки в касі виключно в день, у якому оформлено зазначені видаткові документи, і надалі зазначена сума не береться для розрахунку понадлімітних залишків готівки.

В Акті перевірки зазначено, що при перевірці виявлено відсутність підпису одержувача готівкових коштів у видаткових ордерах:

- від 14.04.2017 №73 на суму 30 000,00 грн. (підстава - поворотна безвідсоткова фінансова допомога згідно з договором №44/17-ЄП від 14.04.2017), відсутній підпис одержувача ОСОБА_1 ;

- від 09.06.2017 №106 на суму 45 000,00 грн. (підстава - поворотна безвідсоткова фінансова допомога згідно з договором №29/17 від 08.06.2017), відсутній підпис одержувача ОСОБА_2 .

В дні проведення касових операцій ліміт залишку готівки на кінець дня в касі підприємства не встановлювався.

Таким чином, при додаванні готівки, не підтвердженої підписом одержувача, до залишку готівки в касі в день, у якому оформлено зазначені видаткові документи, встановлено перевищення ліміту залишку готівки в касі ТОВ «Євромакс Промоушн» на загальну суму 75 000,00 грн. (стор.38 Акта перевірки).

З наявних у матеріалах справи копій видаткових ордерів від 14.04.2017 №73 та від 09.06.2017 №106 вбачається, що у графі «підпис одержувача» дійсно відсутній підпис. Разом з тим, підпис ОСОБА_1 - одержувача коштів за видатковим ордером від 14.04.2017 №73 наявний у графі «керівник», а підпис ОСОБА_2 - одержувача коштів за видатковим ордером від 09.06.2017 №106 наявний графі «головний бухгалтер».

Відповідачем у Акті перевірки встановлено, що ОСОБА_1 перебував на посаді директора ТОВ «Євромакс Промоушн» з 25.09.2015 по 07.06.2017, а ОСОБА_2 - на посаді головного бухгалтера з 16.08.2016 по 02.10.2017.

До матеріалів справи також долучено копію сторінки касової книги за 14.04.2017, з якої вбачається, що ОСОБА_1 було видано 30 000,00 грн., та копію сторінки касової книги за 09.06.2017, з якої вбачається, що ОСОБА_2 було видано 45 000,00 грн.

Приймаючи до уваги те, що підписи одержувачів коштів за відповідними видатковими касовими ордерами містяться у графі «керівник» та «головний бухгалтер», з урахуванням того, що одержувачі коштів були одночасно і вказаними посадовими особами підприємства, суд дійшов висновку про те, що видача готівки з каси у сумі 30 000,00 грн. та 45 000,00 грн. за видатковими касовими ордерами від 14.04.2017 №73 та від 09.06.2017 №106 підтверджена підписом одержувачів. Відсутність підпису вказаних осіб саме у графі «підпис одержувача» є недоліком зазначених первинних документів.

При цьому, суд додатково приймає до уваги те, що видача відповідних сум готівки у вказані дати підтверджується записами касової книги - документа, що застосовується для здійснення первинного обліку готівки в касі.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність порушення позивачем вимог п. 3.5 глави 3 та п.2.8 глави 2 Положення №637.

А відтак, застосування оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням штрафних санкцій на підставі абз.2 ст.1 Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95, яким передбачена відповідальність за перевищення встановлених лімітів залишку готівки в касах, є безпідставним.

Крім того, застосування штрафних санкцій на підставі Указу Президента України «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» від 12.06.1995 № 436/95 суперечить вимогам абзацу 2 пункту 113.3 статті 113 Податкового кодексу України, яким встановлено, що застосування за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), не передбачених цим Кодексом та іншими законами України, не дозволяється.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку про те, що податкове повідомлення-рішення від 02.02.2018 № підлягає визнанню протиправним і скасуванню, а позовні вимоги - задоволенню.

Позивач, в силу положень ч.1 ст.77 КАС України, довів суду належними доказами наявність обставин, що обґрунтовують його позовні вимоги.

Відповідач відзиву на позовну заяву не подав та всупереч вимог частини 2 статті 77 КАС України не довів відповідність оскаржуваного рішення вимогам ч.3 ст.2 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За змістом статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З огляду на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню, судовий збір підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромакс Промоушн» задовольнити.

2. Визнати протиправним і скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м.Києві від 02.02.2018 №.

3. Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця Товариства з обмеженою відповідальністю «Євромакс Промоушн» (02090, м.Київ, вул. Алма-Атинська, 8, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у м.Києві (04116, м.Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) сплачений ним судовий збір у сумі 2 250,00 грн. (дві тисячі двісті п`ятдесят гривень 00 копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.Т. Шрамко