Справа № 500/629/19
Суддя: Мартиць Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №500/629/19

09 липня 2019 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мартиць О.І.

за участю:

секретаря судового засідання Риндюк В.Т.

представника позивача відділу Державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Дюк М.О., довіреність від 16.01.2019 №01-13/62

представника відповідача ОСОБА_1 адвоката Суп М.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою відділ державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області до ОСОБА_2 , про зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

14 березня 2019 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії, а саме: зобов`язати відповідачів за власний рахунок демонтувати самочинне будівництво будівлі по АДРЕСА_1 .

Позовні вимоги мотивовані тим, що відділом державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області згідно виданого направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 29.01.2019 №11-13/7 та на підставі доручення Чортківського міського голови від 04.02.2019 №4 було здійснено виїзд на об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки дотримання норм законодавства у сфері містобудівної діяльності ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . За відсутністю замовників будівництва 04 березня 2019 проведено повторне обстеження, в ході якого складено акт, за результатами якого підготовлено документи для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 19 березня 2019 року позовну заяву відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області залишено без руху, надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та визначено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання на 07 травня 2019 року.

07 травня 2019 року розгляд справи відкладено на 10 червня 2019 року, в подальшому на 08 і 09 липня 2019 року.

В судовому засіданні 09 липня 2019 року представник позивача відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області позовні вимоги підтримала в повному обсязі з мотивів, викладених у позові, відповіді на відзив на позовну заяву та просила задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Суп М.Б. проти задоволення позову заперечила, з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву та запереченнях на відповідь на відзив.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд встановив наступні обставини.

Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області згідно виданого направлення на проведення планового (позапланового) заходу від 29.01.2019 №11-13/7 та на підставі доручення Чортківського міського голови від 04.02.2019 №4 було здійснено виїзд на об`єкт будівництва по АДРЕСА_1 для проведення позапланової перевірки дотримання норм законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

При виїзді на об`єкт встановлено, що замовники будівництва на місці вчинення будівельних дій відсутні, а відповідно до пункту 9 Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення архітектурно-будівельного контролю" від 23.05.2011 №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єкта містобудування або його представника, який будує або збудував об`єкт будівництва.

За результатами здійснених виїздів на вказаний об`єкт в період з 04.02.2019 по 15.02.2019 було складено акт про відсутність замовників будівництва, доповідну записку від 15.02.2019 №11-17/1.

Начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради 07.02.2018 направлено лист №11-14/2 до відділу містобудування, архітектури та житлово-комунального господарства Чортківської райдержадміністрації для встановлення факту наявності чи відсутності дозвільних документів на об`єкт будівництва, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , на який надано відповідь від 13 лютого 2019 року №38 про те, що документів на будівництво будівлі по АДРЕСА_1 у їхньому відділі немає.

Крім того, відділом містобудування, архітектури та комунального будівництва Чортківської міської ради у відповідь на службову записку відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради надано копії містобудівних умов та обмежень від 30.09.2013 №50 та містобудівного розрахунку на реконструкцію житлового будинку під приміщення громадського закладу вбудоване в першому поверсі та підвальному приміщенні по АДРЕСА_1 , забудовники - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 .

Як вбачається з наданих документів, незавершене будівництво по АДРЕСА_1 не відповідає ситуаційній схемі, яка подана для отримання містобудівних умов та обмежень.

На лист начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради №11-14/3 від 07.02.2019 Чортківське обласне комунальне міжрайонне бюро технічної інвентаризації повідомило, що згідно архівної інвентаризаційної справи житловий будинок по АДРЕСА_1 (станом на 01.01.2013) належить ОСОБА_1 1/2ч. та ОСОБА_2 - 1/2ч. згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Чортківською міською радою 28.03.2012.

Розпорядженням Чортківського міського голови від 18 лютого 2019 року №45-од створено комісію для обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 .

Відповідачам направлено лист із зазначенням дати проведення комісійного обстеження незавершеного будівництва, а також з проханням прибути на об`єкт будівництва для прийняття участі в проведенні обстеження.

22 лютого 2019 року на підставі розпорядження Чортківського міського голови від 18 лютого 2019 року №45-од здійснено комісійний виїзд на об`єкт будівництва для обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 , за результатами якого складено акт обстеження і встановлено, що:

1) замовники будівництва ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на об`єкт будівництва для проведення комісійного обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 не прибули;

2) комісією прийнято рішення провести повторне комісійне обстеження 04 березня 2019 року, а також направити повторне повідомлення замовнику з проханням прибути на об`єкт будівництва для проведення повторного обстеження.

Відділом було надіслано повторне повідомлення замовнику з проханням прибути на об`єкт будівництва для проведення комісійного обстеження.

04 березня 2019 року було проведено повторне комісійне обстеження в ході якого складено акт обстеження та встановлено що:

1) по АДРЕСА_1 знаходиться незавершене будівництво, яке є триповерховим та зблокованим до житлового будинку, який знаходиться за ним;

2) перший поверх вищезазначеного незавершеного будівництва захаращений зрізаними гілками дерев, дошками та іншим будівельним сміттям, тобто утворилося своєрідне сміттєзвалище;

3) на третьому поверсі розташовані дерев`яні підпори, які слугують підпорами для бетонних плит та становлять загрозу обвалу на людей, оскільки бетонні плити та балки виступають на тротуар;

4) прибувши на місце проведення обстеження до комісії з письмовими поясненнями звернулася сусідка замовників будівництва з приводу примикання об`єкту будівництва до її житлового будинку.

У своїх поясненнях сусідка ОСОБА_3 написала, що вона та її дочка являються власниками квартири АДРЕСА_4 . Суміжна стіна з прибудовою відповідачів потребує ремонту, тому що добудова є вищою, внаслідок чого в її квартиру постійно затікає вода, що призводить до руйнування квартири, а також виникає постійна необхідність ремонту. На неодноразові звернення ОСОБА_3 з цього приводу ОСОБА_1 не реагує, а ОСОБА_2 взагалі не має. Просить звернути увагу на те, що дане будівництво почалося у 2007 році і по даний час є незавершеним.

Даний факт підтверджується також долученими до матеріалів справи фотографіями.

З метою досудового врегулювання спору позивач звертався до відповідачів з повідомленням про необхідність здійснення перебудови об`єкта будівництва, який знаходиться по АДРЕСА_1 , про що свідчать листи від 04.03.2019 за №№11-14/16 і 11014/17, однак останні не зреагували, що стало підставою для звернення до суду з адміністративним позовом.

Вирішуючи даний спір суд виходив з таких мотивів та норм права.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2017 №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), який спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Згідно з частиною першою статті 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (суб`єктами містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено у Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №533).

Пунктом 2 зазначеного Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: 1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; 2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; 3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI, пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно статті 41 Закону №3038-VI, пунктів 6, 7 Порядку №553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта. (стаття 41 Закону №3038-VI)

Частиною третьою статті 41 Закону №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Пунктом 16 Порядку №533 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно пункту 9 Порядку №533 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Виходячи з аналізу наведених правових положень, суд дійшов висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

В даному випадку при виявленні факту самочинного будівництва об`єкта здійснити вказані дії стало неможливим через відсутність замовників будівництва - відповідачів по справі.

Відповідно до статті 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Разом з цим, відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливою або особа, яка здійснила будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила будівництво. (частина сьома статті 376 Цивільного кодексу України)

Отже, об`єкти будівництва є самочинними у випадках наявності однієї із вказаних умов: збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети; збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи; збудовані або будуються без належно затвердженого проекту; збудовані або будуються з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Пунктом 22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 30.03.2012 №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)" визначено, що під істотним порушенням будівельних норм і правил слід розуміти, зокрема, недодержання архітектурних, санітарних, екологічних, протипожежних та інших вимог і правил, а також зміну окремих конструктивних елементів житлового будинку, будівлі, споруди, що впливає на їх міцність і безпечність.

Тому, при вирішенні питання про те, чи є відхилення від проекту істотним і таким, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, суди повинні в кожному випадку з`ясовувати, зокрема, наскільки збудована будівля за розміром відповідає площі, поверховості, розміщенню та іншим умовам, передбаченим проектом; як впливає допущене порушення з урахуванням місцевих правил забудови, громадських і приватних інтересів на планування, забудову, благоустрій вулиці, на зручність утримання суміжних ділянок тощо. (пункт 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 30.03.2012 №6 "Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)".

Однак, позивачем не підтверджено належними та допустимими доказами те, що при зведенні зазначеного самочинного об`єкту порушено не один, а декілька з вищевказаних пунктів, а саме: будівельні роботи виконувалися без документа, який дає право на їх здійснення; відсутній належним чином затверджений проект будівництва; будівництво здійснено з істотним порушенням будівельних норм і правил, що загрожує життю і здоров`ю людей.

Так, за матеріалами справи житловий будинок по АДРЕСА_1 (станом на 01.01.2013) належить ОСОБА_1 1/2ч. та ОСОБА_2 - 1/2ч. згідно свідоцтва про право власності на нерухоме майно, виданого Чортківською міською радою 28.03.2012, земельна ділянка площею 0,0067 га з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) знаходиться у спільній частковій власності відповідачів.

Суд звертає увагу, що рішенням виконавчого Чортківської міської ради Тернопілсьької області від 19.01.2011 №59 надано дозвіл ОСОБА_2 , ОСОБА_1 на реконструкцію житлового будинку під приміщення громадського закладу по АДРЕСА_1 .

Цим же рішенням зобов`язано відповідачів виготовити та погодити в установленому порядку проектну документацію на реконструкцію житлового будинку під приміщення громадського закладу по АДРЕСА_1 і закінчену реконструкцію житлового будинку під приміщення громадського закладу по АДРЕСА_1 Чорткові здати в експлуатацію.

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, видані в 2013 році відділом містобудування та архітектури Чортківської міської ради.

Наявний також містобудівний розрахунок реконструкції житлового будинку під приміщення громадського закладу вбудоване в першому поверсі та підвальному приміщенні по АДРЕСА_1 , в якому зазначена необхідність дотримувати віддалі до існуючих будівель та споруд на сусідніх земельних ділянках згідно вимог пункту 7.50 та табл. 7.5 ДБН 360092** Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень, зокрема відстань від меж сусідніх земельних ділянок - 0.0 м., а також нормативні відстані до існуючих інженерних мереж (при наявності).

Також з аналізу положень частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України вбачається, що для задоволення позову у цій справі необхідно наявність таких фактів як неможливість такої перебудови об`єкту, або відмови особи, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови, чого у даній справі не встановлено.

Таким чином, виходячи із встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд вважає, що, що знесення (демонтаж) самочинного будівництва є крайньою мірою і можливе лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винної особи до відповідальності.

Також Верховний Суд у своїй постанові від 07.09.2018 по справі №813/6284/14 дійшов висновку, що знесення самочинного будівництва як крайня міра можливе за умови, якщо цим будівництвом порушуються права третіх осіб, а перебудова не призведе до усунення їх порушених прав, а також у разі, якщо перебудова нерухомості відповідно до проекту або відповідно до норм і правил, визначених державними правилами та санітарними нормами неможлива, або якщо особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від такої перебудови, тобто, використані усі передбачені законодавством України заходи реагування.

Тобто, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил демонтажу самочинного будівництва передує прийняття судом рішення про зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову

Підсумовуючи вищенаведене, суд зазначає, що реконструкція житлового будинку по АДРЕСА_1 здійснена з можливим порушенням норм у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, однак застосування до відповідачів зобов`язання за власний рахунок демонтувати самочинне будівництво вказаної будівлі є передчасним та не співмірним заходом, адже позивачем не використано усі передбачені законодавством України заходи щодо реагування та притягнення винних осіб до відповідальності.

Під час розгляду справи позивач, як суб`єкт владних повноважень, не надав до суду достатньо належних і допустимих доказів, а відтак, не довів обґрунтованості своїх вимог в повному обсязі.

З`ясовуючи необхідність зобов`язання відповідачів демонтувати (знести) будівлю, реконструкцію якої здійснено з відхиленням від будівельних норм, суд не знайшов законних підстав для такого зобов`язання.

Однак, судом встановлено, що реконструкція житлового будинку під приміщення громадського закладу вбудоване в першому поверсі та підвальному приміщенні по АДРЕСА_1 становить загрозу для життя та здоров`я громадян, які використовують земельну ділянку загального користування (тротуар) розташовану впритул до даного об`єкту через можливість обвалу будівельних матеріалів, а також дерев`яних балок, що слугують опорою для плит перекриття та збільшення несучих властивостей будівлі - балконів.

Даний факт підтверджується матеріалами справи, поясненнями свідка ОСОБА_4 , начальника відділу містобудування, архітектури та капітального будівництва Чортківської міської ради - члена комісії для обстеження незавершеного будівництва по АДРЕСА_1 .

Закріплений у частині першій статті 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини другої статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

За змістом частини першої статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

За таких встановлених обставин, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом зобов`язання відповідачів за власний рахунок демонтувати виступаючі балкони вказаної будівлі.

Підстави для відшкодування судових витрат у справі відповідно до положень статті 139 КАС України відсутні.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов відділу державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області до ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Зобов`язати ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за власний рахунок демонтувати виступаючі балкони будівлі по АДРЕСА_1 .

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Реквізити учасників справи:

позивач - відділ державного архітектурно-будівельного контролю Чортківської міської ради Тернопільської області (місцезнаходження: вул. Шевченка, 21, м. Чортків, Чортківський район, Тернопільська область, 48501, ),

відповідач - ОСОБА_2 (місце проживання: АДРЕСА_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 ),

відповідач - ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_2 )

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 15 липня 2019 року.

Головуючий суддя Мартиць О.І.

копія вірна:

Суддя Мартиць О.І.