Справа № 826/11612/18
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Шурка О.І.,

Сорочка Є.О.,

за участі секретаря судового засідання Біднячук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.12.2018 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, у якому просив визнати протиправним та скасувати рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 45 від 03.07.2018 про порушення дисциплінарного провадження щодо адвоката ОСОБА_1.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.12.2018 адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 45 від 03.07.2018 про порушення дисциплінарного провадження щодо адвоката ОСОБА_1.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.

У судовому засіданні представник апелянта підтримала вимоги апеляційної скарги, просила їх задовольнити.

Позивач та його представник у судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.12.2018 залишити без змін.

Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з приписами п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

У відповідності до ст. 316 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_2 , голова Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України звернулась до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва із письмовою заявою від датованою 26.12.2017, про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1, в якій просила розглянути питання дисциплінарної відповідальності адвоката про порушення приписів Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», рішень органів адвокатського самоврядування, вчинення дій, що тривалий час блокують та дестабілізують роботу органів адвокатського самоврядування міста Києва, а також дезорієнтують адвокатів регіону, працівників правоохоронних органів, судів, підривають авторитет органів адвокатського самоврядування та адвокатури України.

Вказана заява зареєстрована за № 1/178 вх від 28.12.2017 та за дорученням голови дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва членом дисциплінарної палати ОСОБА_3. проведено перевірку відомостей, викладених у заяві, за результатами якої складено відповідну довідку від 27.06.2018.

В заяві зазначено, що Рада адвокатів України прийняла рішення № 211 «Питання невиконання рішень Ради Адвокатів України, пов`язаних із діяльністю органів адвокатського самоврядування міста Києва та гарантіями адвокатської діяльності», яким повідомила що збори проведені 20.09.2017 проведені неуповноваженими на те особами і в розумінні Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» відбулися поза межами Закону та без обов`язкових рішень Ради адвокатів України, необхідних для скликання і проведення конференції адвокатів регіону.

Не зважаючи на це рішення, 27.10.2017 на адресу Національної асоціації адвокатів України надійшов лист за підписом ОСОБА_4 , як голови Ради адвокатів міста Києва від 25.10.2017 № 279, яким скеровано копію документу під назвою «Протокол звітно-виборчої конференції адвокатів м. Києва від 07.10.2017 року» від 07.10.2017 та офіційне повідомлення про нібито обрання нового складу органів адвокатського самоврядування міста Києва.

У заяві ОСОБА_2 зазначає, що адвокат, не виконуючи рішення Ради адвокатів України № 211 від 23.09.2017, достеменно знаючи про представника від адвокатів міста Києва у складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури - Кострюкова В.І., при розгляді питання щодо обрання представника від адвокатів міста Києва до складу Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури висунув свою кандидатуру на зазначену посаду, надав згоду на таке обрання та був в подальшому на неї обраний.

З огляду на факти викладені в заяві та рішення Ради адвокатів України, ОСОБА_2 зазначає, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва, вбачаючи в діях адвоката ОСОБА_1 . ознаки дисциплінарного проступку передбаченого п. 6 ч. 2 ст. 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме, невиконання рішень органів адвокатського самоврядування, прийняла рішення № 45 від 03.07.2018 про порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3249 від 27.03.2008, видане Київською міською КДКА).

10.07.2018 адвокатом ОСОБА_1 отримано рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 45 від 03.07.2018.

Вважаючи, що при прийнятті зазначеного рішення відповідач діяв поза рамками власних повноважень, не обґрунтовано, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, з порушенням прав позивача, останній звернувся до суду за захистом свої прав.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з наступного:

- відповідачем не спростовано належними доказами той факт, що скарга на позивача оформлена з порушення вимог закону, оскільки рішення Ради адвокатів України № 238 не містить розпорядження про уповноваження голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України звертатися зі скаргами на адвоката, в самій скарзі не зазначено від імені якої особи Національної асоціації адвокатів України чи Ради адвокатів України подано скаргу, що дозволяє стверджувати, що скарга подана фізичною особою, а тому, на скаргу відносно позивача розповсюджуються вимоги як до скарги поданої фізичною особою;

- відповідачем не спростовано та не надано до суду доказів того, що до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури було надано докази вжитих заходів мирного врегулювання конфлікту між адвокатами, а, тому суд першої інстанції дійшов до висновку, що відповідачем не забезпечено справедливого та неупередженого розгляду скарги на адвоката, оскільки не виконано вимог щодо перевірки наявності доказів вжитих заходів мирного врегулювання конфлікту між адвокатами;

- до надісланого позивачу повідомлення не було долучено заяву ОСОБА_2 та не роз`яснено порядку ознайомлення з будь-якими документами відносно ОСОБА_1 , що унеможливило виконати пропозицію, що була висловлена в повідомленні, що було надіслане на етапі перевірки скарги;

- відповідачем не спростовано належними доказами та правовими підставами факт належного здійснення стадії перевірки скарги, оскільки до повідомлення про надання письмових пояснень, всупереч рішенню Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120, яким затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, не долучено скарги з додатками, не вчинено інших дій, окрім направлення повідомлення позивачу;

- Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури м. Києва не спростовано належними доказами та правовими підставами факт порушення строків розгляду дисциплінарного провадження відносно позивача, оскільки п. 30 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, передбачає, що заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках;

- відповідачем не спростовано твердження позивача про те, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва утворена не на підставі закону, оскільки факт проведення конференції адвокатів м. Києва 08.10.2016 не підтверджено жодним доказом, а рішення Ради адвокатів України № 153 та № 155 не можуть нести правових наслідків та бути допустимими доказами у даній справі, оскільки суперечать ст. 55 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Зважаючи на вищевказане, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Предметом оскарження у цій справі є рішення КДКА про порушення стосовно позивача дисциплінарної справи.

Мотиви, якими позивач доводить протиправність цього рішення, стосуються процедурних порушень, які допустив відповідач, коли приймав оскаржуване рішення.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до положень ч. ч. 1, 3 ст. 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (надалі по тексту також - Закон № 5076-VI), адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Згідно з приписами ст. 33 Закону № 5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Положеннями ст. 34 Закону № 5076-VI, передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 36 Закону № 5076-VI, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

Відповідно до п. п. 1, 2 розділу І Положення про Раду адвокатів України, затвердженого установчим з`їздом адвокатів України 17.11.2012, Рада адвокатів України діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України, є національним органом адвокатського самоврядування, на який державою покладено виконання у період між з`їздами адвокатів України публічно-представницьких функцій недержавного самоврядного інституту, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання правової допомоги на професійній основі адвокатури України. Повноваження, порядок формування та діяльності Ради адвокатів України визначаються Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та цим Положенням.

Згідно з положеннями ч. ч. 1-3 ст. 56 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Голова Ради адвокатів України за посадою є головою Національної асоціації адвокатів України. Голова Ради адвокатів України представляє Раду адвокатів України та Національну асоціацію адвокатів України в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях, перед громадянами. Голова Ради адвокатів України забезпечує скликання та проведення засідань Ради адвокатів України, розподіляє обов`язки між своїми заступниками, організовує і забезпечує ведення діловодства Ради адвокатів України, розпоряджається коштами і майном Національної асоціації адвокатів України відповідно до затвердженого кошторису, організовує і забезпечує роботу секретаріату Національної асоціації адвокатів України, вчиняє інші дії, передбачені цим Законом, положенням про Раду адвокатів України, статутом Національної асоціації адвокатів України, рішеннями Ради адвокатів України і з`їзду адвокатів України.

Крім того, згідно п. 1.1-1.2 Положення про Раду адвокатів України, Голова Ради адвокатів України є головою Національної асоціації адвокатів України за посадою. Представляє Раду адвокатів України та Національну асоціацію адвокатів України в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, підприємствах, організаціях, установах, перед громадянами, міжнародними установами та організаціями.

26.12.2017 (зареєстровано 28.12.2017), діючи від імені органу адвокатського самоврядування та на виконання його рішення, голова Національної асоціації адвокатів України, Ради адвокатів України ОСОБА_2 звернулась до КДКА м. Києва із заявою щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1, з огляду на те, що саме органом адвокатського самоврядування РАУ прийнято рішення № 238 від 15.11.2017 про звернення до КДКА м. Києва із заявами щодо неналежної поведінки адвокатів, які прийняли участь у заході «Звітно-виборча конференція адвокатів міста Києва» (п. 2 резолютивної частини рішення). (а. с. 62-65 т.1, 105-140 т.1)

Таким чином, оскільки рішення прийнято органом адвокатського самоврядування РАУ, та з урахуванням того, що Голова РАУ, НААУ наділена законом та установчим документом представляти РАУ та НААУ в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, Голова РАУ та НААУ - ОСОБА_2. звернулась до КДКА м. Києва із заявою щодо розгляду питання дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1

Колегії суддів вважає необгрунтованими висновки суду першої інстанції про те, що хоча Голова Ради адвокатів України за посадою є головою Національної асоціації адвокатів України, проте це не підтверджує повноваження голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України звертатись із скаргами на адвоката без подання документів, які підтверджують представництво, так як, ст. 56 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не містить норми про те, що голова Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України може діяти від імені цих суб`єктів без підтвердження своїх повноважень, з тих підстав, що голова даних органів підписуючи документи від їх імені, представляє Раду адвокатів України, Національну асоціації адвокатів України в силу наданих повноважень та приписів ст. 56 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», які чітко вказують на право Голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України представляти дані органи в інших органах без подання додаткових документів на підтвердження повноважень. Крім того, стосовно наявності повноважень ОСОБА_2 , діяти від імені РАУ та НАУ, без довіреності, як керівника, підтверджується інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, який є у вільному доступі.

Таким чином, висновок суду першої інстанції про те, що скарга на позивача оформлена з порушення вимог закону, оскільки рішення Ради адвокатів України № 238 не містить розпорядження про уповноваження голови Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України звертатися зі скаргами на адвоката, а в самій скарзі не зазначено від імені якої особи Національної асоціації адвокатів України чи Ради адвокатів України подано скаргу, що дозволяє стверджувати, що скарга подана фізичною особою, спростовується зазначеним та не відповідає вимогам ст. 56 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та Положенню про Раду адвокатів України.

Колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про те, що відповідачем не спростовано, що до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури було надано докази вжитих заходів мирного врегулювання конфлікту між адвокатами, чим не було забезпечено справедливого та неупередженого розгляду скарги на адвоката, оскільки, як встановлено судом апеляційної інстанції, заява (скарга), подана ОСОБА_2 , не як фізичною особою, а як головою Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України, з огляду на що, надання до скарги доказів мирного врегулювання конфлікту вимагається виключно якщо конфлікт існує виключно між адвокатами (ст. 52 Правил адвокатської етики, п. 27 Положення про порядок розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката), на противагу чому, у даному випадку, ОСОБА_2 , звернулась до дисциплінарного органу, як голова Ради адвокатів України, Національної асоціації адвокатів України.

Приписами ст. 37 Закону № 5076-VI, визначено, що дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ст. 38 Закону № 5076-VI, заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.

Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом.

За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.

Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі доручення голови Дисциплінарної палати КДКА м. Києва Рикова В.В., проведення перевірки відомостей про дисциплінарний, проступок адвоката ОСОБА_1 доручено члену Дисциплінарної палати КДКА м. Києва ОСОБА_3

22.03.2018 на робочу адресу позивача направлено повідомлення члена дисциплінарної палати КДКА м. Києва ОСОБА_3 про надання пояснень по скарзі Голови НААУ, РАУ ОСОБА_2

Таким чином, з матеріалів справи вбачається та не заперечується сторонами, що відповідач повідомив позивача про надходження заяви (скарги) Голови НААУ, РАУ ОСОБА_2 та про можливість надати пояснення по суті заяви (скарги), що узгоджується з приписами 38 Закону № 5076-VI.

У свою чергу, інші посилання позивача, які були прийняті судом першої інстанції до уваги на наявність процедурних порушень під час перевірки заяви (скарги) в частині неналежного здійснення стадії перевірки скарги, порушення строків розгляду, неповідомлення адвокату про його права, тощо, на переконання колегії суддів, не можуть бути беззаперечною підставою для скасування рішення про порушення дисциплінарного провадження, без наявності суттєвих порушень, з наявністю яких, нівелюється сама по собі суть здійснення дисциплінарного провадження.

Положеннями ч. 1 ст. 39 Закону № 5076-VI, зазначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Приписами ч. 2 ст. 46 Закону № 5076-VI, передбачено, шо адвокатське самоврядування здійснюється через діяльність конференцій адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), рад адвокатів регіону (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, ревізійних комісій адвокатів регіонів (Автономної Республіки Крим, області, міста Києва, міста Севастополя), Вищої ревізійної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

Як вбачається з позовної заяви, позивач вважає, що рішення № 45 від 03.07.2018 прийняте відповідачем протиправно, оскільки воно винесене нелегітимною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією. Так, позивач вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва утворена всупереч Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», паралельно діючій Кваліфікаційно-дисциплінарній комісії адвокатури міста Києва, не набула повноважень, делегованих державою ст. 50 Закону № 5076-VI, та не уповноважена вирішувати питання про дисциплінарну відповідальність.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 57 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішення з`їзду адвокатів України та Ради адвокатів України є обов`язковими до виконання всіма адвокатами. Рішення органів адвокатського самоврядування набирають чинності з дня їх прийняття, якщо інший строк не передбачений рішеннями.

З метою відновлення органів адвокатського самоврядування у місті Києві, 11.06.2016 рішенням Ради адвокатів України № 155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва», було вирішено скликати Конференцію адвокатів міста Києва з метою обрання Голови та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, а також вирішення питань щодо персонального складу Ради адвокатів міста Києва.

08.10.2016 Конференцією адвокатів м. Києва прийнято рішення про висловлення недовіри та дострокового відкликання Голови Ради адвокатів міста Києва - ОСОБА_4 та членів Ради адвокатів міста Києва. Обрано нового Голову Ради адвокатів міста Києва - ОСОБА_5 та оновлено склад Ради адвокатів міста Києва. Також було обрано новий склад членів Дисциплінарної та Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Головою Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва було обрано - Орлова І.Ф .

На обґрунтування правомірності скликання зазначеної конференції відповідачем долучено до суду першої інстанції копію постанови Апеляційного суду міста Києва від 22.03.2018 № 22-ц/796/1372/18 (№ 761/582/2017-ц), якою відмовлено у задоволенні позову щодо визнання нечинними та скасування, зокрема, рішення Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 155 «Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту Конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва». Постанова Апеляційного суду міста Києва від 22.03.2018 № 22-ц/796/1372/18 (№ 761/582/2017-ц) є чинною та набрала законної сили з дня її прийняття. (а. с. 97-201)

Отже, доводи позивача щодо нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 155 та постановою Апеляційного суду міста Києва 22.03.2018 № 22-ц/796/1372/18 (№ 761/582/2017-ц), якою визнано правомірність скликання конференції адвокатів міста Києва 08.10.2016.

Відтак, оскаржуване рішення прийняте суб`єктом, який наділений відповідним повноваженнями щодо відкриття дисциплінарного провадження відносно адвоката, а тому, доводи позивача відносно нелегітимності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва, колегією суддів не приймаються.

Відповідно до положень ст. 40 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.

Варто зазначити, що тільки за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи.

Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.

Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. (ст. 41 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»)

Враховуючи зазначене, колегія суддів вважає, що факт порушення дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних наслідків для адвоката, оскільки оскаржуване рішення не є підтвердженням факту вчинення дисциплінарного проступку, а порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки виявлені ознаки дисциплінарного проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх спростування або підтвердження.

У контексті наведеного, варто додати, що на етапі вирішення питання про відкриття дисциплінарної справи КДКА не дає правової оцінки діям адвоката, з приводу яких надійшла скарга. На цій стадії КДКА з`ясовує наявність ознак складу дисциплінарного проступку, як підстави для відкриття дисциплінарної справи, тоді як під час розгляду дисциплінарної справи КДКА вже надаватиме правову кваліфікацію того, що адвокату поставлено за провину.

Таким чином, лише при розгляді дисциплінарної справи по суті, членами палати приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а оскаржуване рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва № 45 від 03.07.2018 містить лише попередні висновки щодо наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку і жодним чином не встановлює факт здійснення дисциплінарного проступку позивачем.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 04.10.2018 у справі № 826/14442/15, від 20.02.2019 у справі № 822/570/17.

Колегія суддів вважає, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва наділена відповідними повноваженнями для прийняття рішення про порушення дисциплінарної справи щодо адвоката, однак, прав адвоката зазначене рішення не порушує, оскільки питання про притягнення до дисциплінарної відповідальності цим рішенням не вирішувалось та воно не може породжувати для позивача певних наслідків, оскільки за своєю природою є проміжним, на противагу прийнятому рішенню за наслідками розгляду дисциплінарної справи, що може бути оскаржене.

Більш того, з огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої.

Таким чином, доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, що призвели до помилкового вирішення справи, а тому, рішення суду першої інстанції необхідно скасувати та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва - задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 11.12.2018 - скасувати.

Прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді О.І. Шурко

Є.О. Сорочко

Повний текст постанови складено 10.07.2019.