Справа № 420/4142/19
Суддя: Токмілова Л. М.
Дата ухвалення: 2019-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/4142/19
УХВАЛА

16 липня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Токмілова Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви Роздільнянського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до сільськогосподарського виробничого кооперативу "Світанок" про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій, -

ВСТАНОВИВ:

11 липня 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Роздільнянського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до сільськогосподарського виробничого кооперативу "Світанок" про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує: чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність, має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником), відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності, позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст. 161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

На підтвердження направлення на адресу відповідача копії адміністративного позову позивачем надано до позовної заяви реєстр відправлених рекомендованих листів з повідомленням від 04.07.2019 року.

Відповідно до абз. 25, 27 п.2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 270 від 05.03.2009 року, визначено, що реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку.

Документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

З аналізу зазначеної норми слідує, що розрахунковий документ, виданий поштовим відділенням, є доказом надання (оплати) послуг поштового зв`язку.

Поштове відправлення містить бланк опису вкладення, який згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв`язку заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

В інформаційному листі Вищого адміністративного суду України № 2091/11/13-11 від 16.11.2011 року зазначено, що належним доказом надіслання суб`єктом владних повноважень відповідачу та третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів повинен бути опис вкладення з поштовим штемпелем, разом із розрахунковим документом.

Відповідно до частини першої статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Належним доказом надіслання суб`єктом владних повноважень відповідачу і третім особам у справі копії позовної заяви та доданих до неї документів може бути опис вкладення разом з розрахунковим документом.

В свою чергу, позивачем разом з позовною заявою до суду надано реєстр відправлених рекомендованих листів з повідомленнями від 04.07.2019 року, в якому зазначено лише кому направлено поштове відправлення СВК «Свитанок» та його адреса, без зазначення змісту відправлення.

В розумінні наведених вище положень законодавства лише реєстр відправлених рекомендованих листів з повідомленнями не може бути належним доказом відправлення позовної заяви із додатками відповідачеві.

Отже, позивачем не надано належних доказів, направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками, чим не дотримано вимог ч.2 ст. 161 КАС України.

Крім того, у позовній заяві позивач вказує, що:

- у зв`язку з несплатою фактичних витрат на виплату та доставку пенсій, призначених відповідно до ст.13 Закону України "Про пенсійне забезпечення" сільськогосподарський виробничий кооператив "Світанок" має заборгованість перед Роздільнянським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Одеської області в сумі 46348 грн. 79 коп. за період з січня 2018 року по червень 2019 року.

Однак, Управлінням не надано до суду:

- розрахунків фактичних витрат на виплату та доставку пенсій за період квітень - червень 2019 року;

- направлення та вручення СВК «Світанок» розрахунків фактичних витрат на виплату та доставку пенсій за період січень 2018-червень 2019 року;

- картку особового рахунку по відшкодуванню фактичних витрат на виплату та доставку пільгових пенсій за списком №2 по підприємству відповідача за період, за який стягується заборгованість;

- виплати ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , пенсії у період з 01.01.2018 року по 01.06.2019 року.

Таким чином, позивачу необхідно надати відповідні докази до суду разом із доказами направлення їх копії на адресу відповідача.

При цьому суд зазначає, що згідно з ч.2 ст.94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Відповідно до ч.ч.4-5 ст.94 КАС України копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому суд зазначає, що з боку позивача надані до позовної заяви копії рекомендованих повідомлень про вручення поштових відправлень на адресу СВК «Світанок» та реєстрів відправлених листів, з яких не вбачається змісту їх направлення.

Згідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 статті 132 КАС України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до ч.1 ст.3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Предметом позову в даному випадку є стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 46348 грн. 79 коп.

Отже, адміністративний позов містить вимогу майнового характеру.

У відповідності до пп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень сплачується судовий збір за ставкою 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет на 2019 рік" з 1 січня 2019 року установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 1921 гривень.

Таким чином, за подачу даної позовної заяви позивачу необхідно надати до суду докази сплати судового збору у розмірі 1921 грн. (46348 грн. 79 коп.*1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Однак, Роздільнянським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Одеської області не надано до позову доказів сплати судового збору.

Натомість, разом із позовною заявою з боку позивача до суду надано клопотання, в якому Роздільнянське об`єднане управління Пенсійного фонду України Одеської області просить суд звільнити позивача від сплати судового збору відповідно до ч.2 ст.8 Закону України "Про судовий збір", яке обґрунтоване тим, що управління Фонду не має можливості сплатити судовий збір за подання даного позову у зв`язку з відсутністю коштів, призначених на цю мету.

Відповідно до ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно з ч.2 ст.132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Згідно з ч.2 даної статті, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Таким чином, вказаною нормою чітко визначено умови, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, та в тому числі, звільнити від його сплати, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Зазначене свідчить про те, що позивач не є суб`єктом, на якого поширюється дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Крім того, даною статтею передбачено право суду, а не обов`язок, в тому числі, щодо звільнення позивача від сплати судового збору.

Слід зазначити, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України "Про судовий збір" від 23.01.2015 року №2 із вказаного питання роз`яснено, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд зазначає, що вказані норми законодавства встановлюють можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку. Положення цих норм спрямовані на те, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і слугують гарантуванню принципу рівності (стаття 8 КАС України) усіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану, у зв`язку з чим застосування інституту звільнення від сплати судового збору, розстрочення чи відстрочення його сплати можливе у разі тяжкого фінансового становища сторони.

Разом з цим, з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, які свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, наведені позивачем обставини не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Суддя зазначає, що факт подачі позову державною установою, що фінансується за рахунок коштів Державного бюджету України не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору.

Обов`язок сплати судового збору слугує гарантуванню принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду.

Вивчивши доводи позивача, наведені в якості підстав для задоволення поданого клопотання, та враховуючи приписи ст.8 Закону України "Про судовий збір", суддя доходить висновку, що наведені позивачем обставини не є підставою для звільнення від сплати судового збору.

Оскільки судом не вбачається підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, тому позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу надано строк протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи, що виявлені недоліки перешкоджають суду вирішити питання про відкриття провадження в адміністративній справі, суддя доходить висновку, що позовна заява повинна бути залишена без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання даного судового рішення.

Керуючись ст.ст.120, 132, 133, 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Роздільнянського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Роздільнянського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Одеської області до СВК «Світанок» про стягнення заборгованості по відшкодуванню витрат на виплату та доставку пільгових пенсій - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність у десятиденний строк з дня отримання копії ухвали (в тому числі, якщо її копію отримано нарочно, засобами електронної пошти та факсимільного зв`язку) усунути недоліки та роз`яснити, що в іншому випадку позов буде визнаний неподаним та повернутий позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М. Токмілова