Справа № 357/2086/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 357/2086/19 Суддя (судді) першої інстанції: Цукуров В.П.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Безименної Н.В., Беспалова О.О.

за участю секретаря: Чуб Н.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу Київської митниці ДФС на рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2019 (Київська область, м. Біла Церква, дата складання повного тексту - 28.05.2019) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської митниці ДФС, заступника начальника Київської митниці ДФС Бутенка Сергія Сергійовича про скасування постанови в справі про порушення митних правил,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Київської митниці ДФС, заступника начальника Київської митниці ДФС Бутенка С.С. про скасування постанови від 21.02.2019, ухваленої за результатами розгляду матеріалів про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за частиною третьою ст. 278 МК України за протоколом 0729/12500/18 від 12.09.2018, якою його визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за частиною третьою ст. 469 МК України.

Позовна заява мотивована тим, що митним органом не доведено наявності вини ОСОБА_1 в скоєнні адміністративного правопорушення за частиною третьою ст. 478 МК України, а саме факту видачі без дозволу органу доходів і зборів з митного складу товару, який перебував у митному режимі митного складу. На підставі цього, позивач просив митний орган закрити провадження у справі про порушення митних правил за протоколом № 0729/12500/18 від 12.09.2018. Натомість, митним органом прийнято постанову, якою його визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною третьою ст. 469 МК України. На думку позивача, митниця перекваліфікувала дії позивача всупер тому, що було викладено в протоколі про порушення митних правил № 0729/12500/18 від 12.09.2018.

У відзиві на адміністративний позов зазначено, що керуючим митним складом ТОВ «Хорд» ОСОБА_1 не забезпечено виконання вимог законодавства України з питань митної справи, внаслідок чого було здійснено видачу без дозволу органу доходів і зборів товарів, що зберігались на митному складі, тим самим вчинено порушення митних правил, передбачене частиною третьою ст. 469 МК України.

Рішенням Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2019 вищевказаний адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій митний орган просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні його позовних вимог відмовити у повному обсязі.

Апеляційну скаргу мотивовано тим, що керуючим митним складом ТОВ «Хорд» ОСОБА_1 не забезпечено виконання вимог законодавства України з питань митної справи, внаслідок чого було здійснено видачу без дозволу органу доходів і зборів товарів, що зберігались на митному складі, тим самим вчинено порушення митних правил, передбачене частиною третьою ст. 469 МК України.

Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення - без змін виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За матеріалами справи 23.08.2018 представником декларанта ТОВ «Хорд» ОСОБА_3 подано декларацію типу ІМ 40АА № UA125270/2018/864565, якою задекларовано товар (одержувач товару - ПП «Марго»): засоби захисту рослин не в аерозольній упаковці, гербіцид системної дії на основі етофумезату, концентрат суспензії: Стемат 500 у кількості 800 л; партія 235803004, CAS №26225-79-6; пакування 5л/каністра, 4 каністри/коробка, 160 каністр в 40 коробках на 1 палеті; призначення: для обробки цукрового буряку проти однорічних дводольних бур`янів.

Відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0729/12500/18 від 12.09.2018 та оскаржуваної постанови № 0729/12500/18 від 21.02.2019, митне оформлення товарів, розміщених на митному складі відкритого типу ТОВ «Хорд», та заявлених до оформлення за митною декларацією № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018 було завершено 31.08.2018.

Однак товар, митні формальності щодо якого вже завершені, власникові виданий не був.

З протоколу та постанови вбачається, що 07.09.2018 до Київської митниці ДФС надійшов лист від ГУ БКОЗ СБ України № 14/18685 від 07.09.2018 та відповідне доручення № 14/18684 від 07.09.2018 на проведення огляду (переогляду) товарів за митною декларацією № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018.

10.09.2018 представники ПП «Марго» звернулись до відділу митного оформлення № 3 митного поста «південий термінал» Київської митниці із заявою № 10/09/1 про виконання митнних формальностей поза місцем розташування органів ДФС, а саме видачу товару зі складу за МД № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018. Однак згідно резолюції начальника відділу митна формальність - видача товару, буде здійснена після проведення огляду (переогляду) товарів за МД № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018 на виконання вимог листа ГУ БКОЗ СБ України № 14/18685 від 07.09.2018 та доручення № 14/18684 від 07.09.2018.

12 09.2018 співробітниками митниці разом із представниками ГУ БКОЗ СБ України та ПП «Марго» здійснено виїзд на митний склад ТОВ «ХОРД» з метою проведення переогляду товарів, за наслідками якого встановлено, що зазначений товар на митному складі відсутній про що скаладено відповідний акт № UA125270/2018/864565 від 12.09.2018.

Окрім того, у зв`язку із відсутністю товарів на на митному складі стосовно керуючого складом - ОСОБА_1 складено протокол про порушення митних правил № 0729/12500/18, яким встановлено, що останнім здійснено видачу товару, що зберігаються в режимі митного складу на митному складі, без дозволу органу доходів і збору. Данні дії кваліфіковано, як порушення митних правил, передбачених частиною третьою статті 478 МК України. Згідно з протоколу, за результатами проведеного переогляду товарів ПП «МАРГО», які були оформлені 23.08.2018 року за митною декларацією IM40AA № UA125270/2018/864565 (партія 235803004, CAS №26225-79-6), виявлено відсутність цього товару на митному складі.

Однак, 21.02.2019 заступник начальника Київської митниці ДФС, розглянувши матеріали справи про порушенням митних правил за ознаками вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 478 МК України, виніс постанову в справі про порушення митних правил №0729/12500/18, якою визнав винним керуючого митним складом ТОВ «ХОРД» ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною третьою статті 469 МК України, та застосував адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 17 000,00 грн.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що станом на час складення протоколу від 12.09.2018 та винесення оскаржуваної постанови від 21.02.2019 в справі про порушення митних правил, митне оформлення товару, який був зазначений в митній декларації № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018 - було завершено.

Також, судом першої інстанції звернуто увагу на те, що стосовно позивача складено протокол про порушення митних правил, передбачених частиною третьою статті 478 МК України, у той час, як оскаржуваною постановою його визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого частиною третьою статті 469 МК України, без зазначення будь яких підстав та мотивів такої перекваліфікації, що свідчить про відсутність складеного протоколу, на підставі якого була винесена оскаржувана постанова.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Згідно з частини першої статті 70 МК України з метою застосування законодавства України з питань державної митної справи запроваджуються такі митні режими: імпорт (випуск для вільного обігу); митний склад.

Відповідно до статті 74 МК України імпорт (випуск для вільного обігу) - це митний режим, відповідно до якого іноземні товари після сплати всіх митних платежів, встановлених законами України на імпорт цих товарів, та виконання усіх необхідних митних формальностей випускаються для вільного обігу на митній території України.

Згідно з статті 121 МК України митний склад - це митний режим, відповідно до якого іноземні або українські товари зберігаються під митним контролем із умовним повним звільненням від оподаткування митними платежами та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

У відповідності до графи 1 митної декларації № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018, позивачем задекларований товар у режимі «Іморт», а не «Митний склад».

Згідно з п. 29 частини першої статті 4 МК України митні формальності це сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і органами доходів і зборів з метою дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно з частини п`ятої статті 255 МК України митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Частиною третьою статті 478 МК України передбачено відповідальність за видачу без дозволу органу доходів і зборів товарів, що зберігаються в режимі митного складу на митних складах, у вигляді накладення штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи та сторонами не заперечується, станом на час складення протоколу № 0729/12500/18 від 12.09.2018 та оскаржуваної постанови про порушення митних правил митне оформлення товару, який був зазначений в митній декларації № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018 завершене, а товар був поміщений в режим імпорту (даний факт підтверджується відміткою на митній декларації).

Відповідно, фактичне переміщення товару зі складу ТОВ «Хорд» відбулось після його оформлення в митний режим ІМ (імпорт, випуск у вільний обіг), тобто у той час, коли товар вже не знаходився у режимі митний склад.

Таким чином, враховуючи, що 31.08.2018 митне оформлення товарів, розміщених на митному складі відкритого типу ТОВ «Хорд» та заявлених до оформлення за ЕМД від 23.08.2018 № UA125270/2018/864565 було завершено, що не заперечується відповідачем та підтверджується відміткою на митній декларації, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність порушення позивачем митних правил, що передбачено частиною третьою статті 478 МК України.

Будь-яких доказів для підтвердження того, що товар, зазначений у вищезазначеній декларації, був розміщений в режимі «Митний склад» відповідачем не надано.

Разом із тим, як в апеляційній скарзі так і в судовому засіданні представник митного органу наполягав на порушенні ОСОБА_1 приписів статтей 129 та 428 Митного кодесу України. Так, пунктом 2 частини 3 статті 428 МК пердбачено, що утримувач митного складу несе передбачену цим Кодексом та іншими законами України відповідальність за видачу товарів без дозволу органу доходів і зборів. Однак в судовому засіданні представник відповідача не надав обгрунтованих пояснень, щодо причин продовження зберігання майна ПП «Марго» на митному складі ТОВ «Хорд» після завершення митного оформлення. В даному випадку саме статтею 129 МКУ визначено обов`язок митного органу вчинити певні діїї щодо товарів митний режим яких змінено. Частина шоста наведеної статті передбачає: «У разі поміщення товарів, що зберігаються на митному складі в митному режимі митного складу, в інший митний режим та у випадках, визначених частиною п`ятою цієї статті, орган доходів і зборів встановлює строк для вивезення зазначених товарів з митного складу, виходячи з наявних транспортних засобів та навантажувально-розвантажувальної техніки, але не менший, ніж п`ять робочих днів.».

Варто зазначити, що товар ПП «Марго» проходив митне оформлення за митною декларацією № UA125270/2018/863910 від 18.07.2018, однак в оформленні було відмовлено та складено карту відмови № UA125270/2018/00099 від 17.08.2018. В подальшому було проведене коригування митної вартості та подана за МД № UA125270/2018/864565 від 23.08.2018, митне оформлення якої завершене 31.08.2018 та режим митного складу змінений. Однак всупереч приписам ч. 6 ст. 129 МКУ митним органом не встановлено строк для вивезення товарів. Законність та обгрунтованність неприйняття відповідних рішень щодо повернення та вивезення товару відповідачем суду не доведена.

Згідно з частини першої статті 458 МК України порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до статті 486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил, та запобігання таким правопорушенням. Провадження у справі про порушення митних правил включає в себе виконання процесуальних дій, зазначених у статті 508 цього Кодексу, розгляд справи, винесення постанови та її перегляд у зв`язку з оскарженням.

При цьому, у відповідності до статті 487 зазначеного Кодексу провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Згідно з положень статті 488 та 494 МК України провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил. Про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Протокол про порушення митних правил повинен містити такі дані, зокрема місце, час вчинення, вид та характер порушення митних правил; посилання на статтю цього Кодексу, що передбачає адміністративну відповідальність за таке порушення; інші необхідні для вирішення справи відомості.

У відповідності до частини першої статті 495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються, зокрема, протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів.

Отже, за наведеними вище нормами провадження у справі про порушення митних правил вважається розпочатим з моменту складення протоколу про порушення митних правил. При цьому, про кожний випадок виявлення порушення митних правил невідкладно складається протокол, який є доказами у справі про порушення митних правил.

Оскільки в протоколі виявлено порушення позивачем митних правил, відповідальність за яке передбачена частиною третьою статті 478 МК України, в той час як позивача визнано винним у вчиненні правопорушення митних правил, відповідальність за яке передбачена частиною третьою статті 469 МК України, а постанова не містить обгрунтувань зміни кваліфікації дій правопорушника та мотивувань можливості притягнення до відповідальності зі іншою статтею, колегія суддів вважає, що її винесено без складання відповідного протоколу, що свідчить, на ряду з іншими, про відсутність доказу про виявлене порушення, враховуючи вищенаведене та те, що відповідачем не наведено підстави та мотиви перекваліфікації, колегія суддів вважає оскаржувану постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції обґрунтовано скасував оскаржувану постанову та відповідно до положень пункту 3 частини третьої статті 286 КАС України закрив справу про адміністративне правопорушення.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 229, 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Київської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 28.05.2019 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлено 09.07.2019.

Головуючий-суддя:А.Ю. Кучма

Судді:О.О. Беспалов

Н.В. Безименна