Справа № 372/347/19
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 372/347/19
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Суддя-доповідач: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Степанюка А.Г.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України на рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 травня 2019 року, суддя Зінченко О.М., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби геології та надр України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Обухівського районного суду Київської області з адміністративним позовом до Державної служби геології та надр України, в якому спросив визнати протиправною та скасувати постанову Державної служби геології та надр України №3 від 11.01.2019 року про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якої на позивача накладено штраф у розмірі 10200,00 грн., та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що, перебуваючи на посаді директора ДП «Шпат», належним чином та в повному обсязі виконував вимоги законодавства, що регулюють діяльність підприємства та відповідні приписи та розпорядження, які видаються державними органами при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю). Актом перевірки №06-03/23/2018-95/п (255) від 07.11.2018 року дотримання вимог законодавства у сфері видобування корисних копалин Державна служба геології та надр України зафіксувала невиконання пункту 1 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами від 14.09.2015 року №6081 (лист Держгірпромнагляду України №5444/0/3.1-12/6/14) - відсутній Акт про надання гірничого відводу для розробки ділянки «Вільха» родовища «Гірне» польовошпатових руд. Позивач вважає, що притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 57 Кодексу України про адміністративні правопорушення є незаконним, не обґрунтованим та недоведеним, оскільки ДП «Шпат» з моменту отримання спеціального дозволу на користування надрами не здійснювало видобування корисної копалини на ділянці надр через оформлення дозвільної документації (в тому числі, акту про надання гірничого відводу), і, відповідно, доходу за вказаний в постанові період часу не отримувало.

Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 20 травня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції в повному обсязі та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши осіб, що з`явились в судове засідання, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 11.01.2019 року Державною службою геології та надр України було винесено постанову № 3 про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 57 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення в межах санкції у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн.

Відповідно до постанови № 3, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 ,місце народження: м. Цюрупинськ Херсонської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 і працює на посаді директора ДП «Шпат» (вул. Лісова, 1, с. Мала Токарівка, Романівський р-н, Житомирська обл., 13030) у період з 14 вересня 2015 року по 22 грудня 2018 року вчинив адміністративне правопорушення на ділянці «Вільха» родовища «Гірне» (Житомирська обл., Романівський р-н, 0,3 км на південний захід від південної околиці с. Вільха): не виконав пункт 1 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 6081 від 14.09.2015 року в частині виконання умов Держгірпромнагляду України (лист від 14.07.2014 року № 5444/0/3.1-12/6/14) - відсутній Акт про надання гірничого відводу, чим порушено частину четверту статті 57 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Надрокористувачем внаслідок порушення вимог законодавства про надра отримано дохід у розмірі 240000,00 грн., що становить 272,4 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивач не погодився з постановою про накладання адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 57 КУпАП, вважаючи її протиправною, звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам справи суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Перевіряючи доводи щодо порушення порядку та процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, суд першої інстанції з посиланням на приписи, ст 279, ст 280, ст 283 КУпАП, та п 3.2, п 4.2. Інструкції з оформлення Державною службою геології та надр України матеріалів про адміністративні правопорушення та накладення адміністративних стягнень, яку затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 347 від 14.08.2013 року, встановив, що оскаржена постанова у справі про адміністративне правопорушення не містить будь-яких посилань щодо участі позивача у розгляді справи, обізнаності позивача щодо дати, часу та місця розгляду справи, а також заслуховування, дослідження, оцінки та врахування обставин, повідомлених позивачем на свій захист, що свідчить про порушення процесуальних прав позивача, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених у статтях 257, 268, 278, 279, 280 Кодексу.

Державна служба геології та надр України є центральним органом виконавчої влади, який наділений функціями для забезпечення реалізації державної політики у сфері надрокористування та діє відповідно до Положення про Державну службу геології та надр України, затвердженого Постановою КМУ від 30 грудня 2015 року № 1174 .

Держгеонадра у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, іншими актами законодавства, в тому числі. Кодексом України про надра , Порядком надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.05.2011 року № 615, Інструкцією з оформлення Державною службою геології та надр України матеріалів про адміністративні правопорушення та накладення адміністративних стягнень, затвердженої Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №347 від 14 серпня 2013 року, яка розроблена на підставі статей 239, 255, 256, 257 Кодексу України про адміністративні правопорушення, та встановлює механізм складання уповноваженими посадовими особами Держгеонадр протоколів про адміністративні правопорушення, визначає процедуру розгляду справ про адміністративні правопорушення, накладення адміністративних стягнень, передбачених статтями 57,58 КУпАП, також встановлює порядок обліку матеріалів про адміністративні правопорушення, тощо.

Відповідно до пп.12 п.4 Положення 1174, Держгеонадра здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України, з метою виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, шляхом проведення планових та позапланових перевірок надрокористувачів, за результатами яких (у разі виявлення порушень вимог законодавства) складає акти, видає обов`язкові для виконання вказівки (приписи) про усунення виявлених недоліків і порушень вимог законодавства.

Згідно з вимогами ст. 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа), встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Необхідні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

У відповідності до ст. 268 КУАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно ст. 279 КУпАП посадова особа, що розглядає справу, оголошує, яка справа підлягає розгляду, хто притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. На засіданні заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішуються клопотання.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною першою статті 283 КУпАП визначено, що постанова по справі виноситься уповноваженим органом після розгляду справи про адміністративне правопорушення, вимоги до змісту постанови викладено у ч.ч. 2, 3 ст.283 КУпАП.

Аналогічні вимоги щодо порядку розгляду справи про адміністративні правопорушення та змісту постанови, винесеної за його наслідками містяться у Інструкції з оформлення Державною службою геології та надр України матеріалів про адміністративні правопорушення та накладення адміністративних стягнень, яку затверджено наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 347 від 14.08.2013 року.

Відповідно до п. 3.2. вказаної Інструкції, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду уповноважені посадові особи Держгеонадр України обов`язково вирішують питання, визначені статтею 278 КУпАП.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення в обов`язковому порядку підлягають з`ясуванню: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна ця особа у його вчиненні; чи підлягає особою вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність; чи заподіяно майнову шкоду, інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

При цьому, справа про адміністративне правопорушення розглядається у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, або її законного представника. У разі відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про її своєчасне сповіщення щодо місця і часу розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно із п. 4.2. Інструкції постанова повинна відповідати вимогам ст.283 КУпАП. Постанова підписується уповноваженою посадовою особою Держгеонадр України, яка її винесла, та оголошується негайно після закінчення розгляду справи. Копія постанови у триденний строк вручається або надсилається поштою особі, щодо якої її винесено.

Відповідно до ч. 4 ст. 57 КУпАП, порушення особливих умов спеціального дозволу на користування надрами, якщо це не пов`язано з отриманням доходу у великих розмірах тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб та фізичних осіб від трьохсот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом абз. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст. 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність (ч. 2 ст. 33 КУпАП).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно з ст. 69 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів. Докази суду надають особи, які беруть участь у справі. Суд може запропонувати надати додаткові докази або витребувати додаткові докази за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, або з власної ініціативи.

У відповідності до ч.ч.1, 2 ст. 71 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Як убачається із матеріалів справи, підставою притягнення позивача до адміністративної відповідальності сталао те, що 11.01.2019 року Державною службою геології та надр України було винесено постанову № 3 про визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 4 ст. 57 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення в межах санкції у вигляді штрафу в розмірі 10200,00 грн.

Відповідно до постанови № 3, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), дата народження: ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: м. Цюрупинськ Херсонської області, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 і працює на посаді директора ДП «Шпат» (вул. Лісова, 1, с. Мала Токарівка, Романівський р-н, Житомирська обл., 13030) у період з 14 вересня 2015 року по 22 грудня 2018 року вчинив адміністративне правопорушення на ділянці «Вільха» родовища «Гірне» (Житомирська обл., Романівський р-н, 0,3 км на південний захід від південної околиці с. Вільха): не виконав пункт 1 особливих умов спеціального дозволу на користування надрами № 6081 від 14.09.2015 року в частині виконання умов Держгірпромнагляду України (лист від 14.07.2014 року № 5444/0/3.1-12/6/14) - відсутній Акт про надання гірничого відводу, чим порушено частину четвергу статті 57 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Надрокористувачем внаслідок порушення вимог законодавства про надра отримано дохід у розмірі 240000,00 грн., що становить 272,4 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Позивачем було повідомлено Державну службу геології та надр України про те, що 14.09.2015 року Державною службою геології та надр України для Дочірнього підприємства «Шпаг» видано спеціальний дозвіл на користування надрами, реєстраційний номер 6081 на видобування польовошпатових руд, придатних для виробництва кварц-польовошпатової сировини та граніту для виробництва каменю бутового ділянки «Вільха» родовища «Гірне» за 0.3 км на південний захід від південної околиці с. Вільха Романівського району Житомирської області зі строком дії спеціального дозволу терміном 20 (двадцять) років. Цього ж дня між Державною службою геології та надр України та Дочірнім підприємством «Шпат» було укладено угоду №6081 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин.

Згідно листа №28-6-0.9-7927/2-18 від 06.11.2018 року Головне управління Держгеокадастру у Житомирській області надало Дочірньому підприємству «Шпат» згоду з рішенням про надання Дочірньому підприємству «Шпат» гірничого відводу з метою видобування польовошпатових руд, придатних для виробництва кварц-польовошпатової сировини та граніту для виробництва каменю бутового родовища «Гірне» (ділянка «Вільха») в Романівському районі Житомирської області.

17.12.2018 року Державна служба України з питань праці надала Дочірньому підприємству «Шпат» гірничий відвід з метою розробки ділянки «Вільха» родовища польовошпатових руд «Гірне» (придатних для виробництва кварц-польовошпатової сировини та для виробництва бутового каменю до глибини абс. відм. + 180 м). Площа проекції гірничого відводу становить 9,77 га.

Матеріали справи свідчать, що розгляд справи про адміністративне відбувся без присутності позивача, при цьому відповідач не мав відомостей про своєчасне сповіщення позивача щодо місця і часу розгляду справи.

Окрім того, із рекомендованого повідомлення про вручення про направлення повідомлення позивачу про розгляд справи 11.01.2019 року, вбачається, що останнє вручено лише 18.01.2019 року, тоді як розгляд справи відбувся 11.01.2019 року (а.с. 124). Цього ж дня позивачу було вручено протокол про адміністративне правопорушення.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог ст.245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.280 КУпАП). При накладенні стягнення необхідно враховувати характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події і складу адміністративного правопорушення. Наявність події і складу правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Зазначена норма встановлює обов`язок суб`єкта владних повноважень щодо доказування правомірності своїх рішень, дій чи бездіяльності. Оскільки позивач проти вчинення правопорушення заперечує, відповідач зобов`язаний подати докази на спростування таких заперечень.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ч. 2 ст. 258 КУпАП протокол не складається у разі вчинення адміністративних правопорушень, розгляд яких віднесено до компетенції Національної поліції, та адміністративних правопорушень у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксованих в автоматичному режимі.

Частина четверта статті 258 КУпАП визначає, що якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення і адміністративне стягнення, що на неї накладається, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 256 цього Кодексу, крім випадків притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 185-3 цього Кодексу та правопорушень у сфері забезпечення дорожнього руху, у тому числі зафіксованих в автоматичному режимі. Цей протокол є додатком до постанови у справі про адміністративне правопорушення.

При прийнятті постанови про накладення адміністративного стягнення за правилами ст.252 КУпАП визначено обов`язок відповідача провести оцінку наявним доказам, повно і об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Таким чином, відповідач, при розгляді справи про адміністративне правопорушення не врахував права позивача для надання пояснень про усунення виявлених під час перевірки порушень, не з`ясував чи винна посадова особа - позивач в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Колегія суддів зазначає, що відповідач передчасно прийняв оскаржувану постанову, без участі позивача, не маючи даних про його своєчасне повідомлення щодо місця і часу розгляду справи, не з`ясував чи винна посадова особа у вчинення адміністративного правопорушеення, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду.

Крім того, оскаржувана постанова № 3 від 11.0.2019 року взагалі не містить будь-яких посилань щодо дослідження, оцінки та врахування обставин, повідомлених позивачем на свій захист, що свідчить про порушення його процесуальних прав, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, закріплених у статтях 257, 268, 278, 279, 280 Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів.

На підставі викладеного, беручи до уваги встановлені під час апеляційного розгляду справи обставини та докази, колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем порушено процедуру притягнення позивача до адміністративної відповідальності, тобто при винесенні оскаржуваної постанови не було дотримано вимоги КУпАП.

Судом першої інстанції не було враховано вищенаведених обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.

Частиною першою ст. 293 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає одне з таких рішень: 1) залишає постанову без зміни, а скаргу без задоволення; 2) скасовує постанову і надсилає справу на новий розгляд; 3) скасовує постанову і закриває справу; 4) змінює захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Таким чином, виходячи із повноважень, встановлених п. 2 ч. 1 ст. 293 КУпАП, з урахуванням висновку про розгляд відповідачем справи про адміністративне правопорушення стосовно позивача без дотримання процедури, встановленої КУпАП, виконання яких може вплинути на рішення по справі, колегія суддів приходить до висновку, що після вирішення питання про скасування постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності адміністративна справа підлягає новому розгляду.

Згідно з п. 2 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Відповідно до частини 2 статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно з частиною 1 статті 310 КАС України апеляційний розгляд здійснюється колегією суддів у складі трьох суддів за правилами розгляду справи судом першої інстанції за правилами спрощеного провадження з урахуванням особливостей, встановлених цією главою.

Колегія суддів, зазначає, що компетентному органу необхідно належним чином виконати вимоги ст. 256 КУпАП та за наслідками розгляду адміністративної справи прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства України.

Надіслання справи на новий розгляд до компетентного органу буде відповідати принципам Кодексу адміністративного судочинства, повноті судового розгляду та не призведе до порушення прав та законних інтересів особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності.

У відповідно до п. 2 частини першої ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процессуального права.

Згідно з ч. 1 ст. 271 КАС України у справах, визначених статтями 273-277, 280-289 цього Кодексу, суд проголошує повне судове рішення.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 272 КАС України судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених статтями 273, 275-277, 280, 282, пунктами 5 та 6 частини першої статті 283, статтями 286-288 цього Кодексу, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції. Судові рішення суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду справ, визначених статтями 273-277, 282-286 цього Кодексу, набирають законної сили з моменту проголошення і не можуть бути оскаржені.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 271, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Державної служби геології та надр України задовольнити частково.

Рішення Обухівського районного суду Київської області від 20 травня 2019 року скасувати та прийняти по справі нову постанову наступного змісту.

Скасувати постанову Державної служби геології та надр України №3 від 11.01.2019 року про накладення адміністративного стягнення, відповідно до якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 57 КУпАП та накладено штраф у розмірі 10200,00 грн.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 направити на новий розгляд до компетентного органу - Державної служби геології та надр України (03057, м. Київ, вул. Антона Цедіка, 16, ).

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Степанюк А.Г.