Справа № 120/2173/19-а
Суддя: Воробйова Інна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

09 липня 2019 р. Справа № 120/2173/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Воробйова Інна Анатоліївна, розглянувши матеріали позовної заяви:

за позовом: ОСОБА_1

до: Головного управління Державної фіксальної служби у Вінницькій області

про: визнання протиправними дій та скасування вимоги

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіксальної служби у Вінницькій області про визнання протиправними дій та скасування вимоги.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства (далі - КАС) України передбачено право на звернення до адміністративного суду. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб та повинна відповідати загальним вимогам, що встановлені статтями 160, 161 КАС України.

Норми статтей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень даних норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою судовий збір сплачується в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2019 року становить 1921 гривень.

Як видно зі змісту позовної заяви, позивач просить визнати протиправними дії та скасувати вимогу про сплату боргу на загальну суму 15 819, 54 грн. Така позовна вимога є майновою. Відтак, сплаті підлягає судовий збір в сумі 768, 40 грн.

Однак позивачем доказів сплати судового збору не надано.

Окрім того, частиною шостою статті 160 КАС України визначено, що якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

В свою чергу, пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України визначено, що в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Окремо звертаю увагу, що статтею 29 ЦК України визначено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.

При цьому, в розумінні частини першої статті 379 ЦК України житлом фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, призначені та придатні для постійного або тимчасового проживання в них.

Як видно із позовної заяви, вона підписана та подана представником позивача, відтак мають бути зазначені: ім`я (прізвище, ім`я та по батькові представника) місце його проживання чи перебування; поштовий індекс; реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України, номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Однак в позовній заяві не вказано інформацію щодо місця проживання/перебування (квартири, інше жиле приміщення) представника позивача .

Окремо слід зазначити, що згідно частини шостої статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як видно із позовної заяви, предметом оскарження є вимога про сплату боргу (недоїмки) Ф-8336-17 від 17.12.2018 р. При цьому, у пункті 2 оскаржуваної вимоги вказано, що вона може бути оскаржена до суду протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання цієї вимоги.

Так, в силу вимог пункту 4 частини першої статті 6 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон № 2464-VI), платник єдиного внеску має право оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.

Згідно частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI, платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

Отже, як видно строк оскарження вимоги становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання цієї вимоги.

При цьому, позовна заява подана до суду лише 05.07.2019 р. (дата надходження позову), тобто з пропуском десятиденного строку, за відсутності заяви про поновлення строку звернення до суду.

Так позивач вказує, що спірну вимогу отримала в червні 2019 р. під час ознайомлення із постановою про відкриття виконавчого провадження датованої 24.04.2019 р. Однак, доказів, які б підтверджували факт ознайомлення із спірною вимогою, в тому числі із постановою про ВП в червні 2019 р., не надано, що унеможливлює встановити чи пропущений строк звернення до суду чи ні.

Відтак, є необхідним запропонувати позивачу надати заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням поважності причин та наданням відповідних доказів.

За правилами визначеними частиною першою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене вважаю, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіксальної служби у Вінницькій області про визнання протиправними дій та скасування вимоги, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду, а саме, вказавши місце проживання чи перебування представника позивача (Оверковського К.В.), подавши відповідну заяву з урахуванням вимог статті 160, 167 КАС України, надавши докази сплати судового збору в сумі 768, 40 грн. та заяву про поновлення строку звернення до суду з обгрунтуванням поважності причин.

3. Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Воробйова Інна Анатоліївна