Справа № 520/2586/19
Суддя: Зоркіна Ю.В.
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

10 липня 2019 р. № 520/2586/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Зоркіної Ю.В.,

за участю секретаря судового засідання Пройдак С.М.,

представник позивача - Хачатрян Н.А.,

розглянувши у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Головного управління Держпраці у Харківській області до ТОВ Кростінді про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

встановив

Позивач звернувся до суду з зазначеним адміністративним позовом, у якому після зменшення позовних вимог просить суд: застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Товариства з обмеженою відповідальністю Кростінді, до усунення порушень, шляхом заборони виробництва (виготовлення), виконання робіт, а саме: відсторонити від контролю безпечної експлуатації електроустановок директора ОСОБА_1 ; електропостачання ресторану ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою АДРЕСА_1 Ярослава АДРЕСА_2 ; експлуатацію балону з вуглекислотою який знаходиться за стійкою бара та використовується для розливу пива з кегів в ресторані Mafia за адресою м. Харків, вул. Ярослава Мудрого, 37; експлуатацію устаткування для жарки марки Рапата ресторану Якитория за адресою м. Харків, проспект Незалежності, 10 А; експлуатацію балонів з вуглекислотою у кількості 3 одиниць які знаходяться в технологічному приміщенні бара та використовуються для розливу пива з кегів ресторану Якитория за адресою м. Харків, проспект Незалежності, 10 А; експлуатацію електроплит у кількості 4 одиниць які встановлено на кухні ресторану ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_1 ; експлуатацію електронних торгівельних ваг Дозавтомат які використовуються на кухні ресторану ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою АДРЕСА_1 .

Представник позивача в судовому засіданні уточнений адміністративний позов підтримав, просив позовні вимоги задовольнити, пославшись на те, що під час проведення перевірки встановлено порушення вимог чинного законодавства у сфері охорони праці, більшість з яких створює реальну загрозу для життя працівників та відвідувачів закладу. На момент розгляду справи відповідачем усунуто певні порушення.

Відповідач в судове засідання не прибув, надав клопотання про розгляд справи за його відсутності. У відзиві на адміністративний позов, просив відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що підприємством виконано всі вимоги приписів, на підтвердження чого надано відповідні документи.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі наказу від 30.11.2018 року № 01.01.-07/1917 «Про проведення планової перевірки ТОВ «Кростінді» фахівцями позивача проведено перевірку відповідача, про що складено акт від 18.12.2018 року № 19-03-04-5409/1491, яким зафіксовані порушення вимог ст.ст.13,17,18 ,21 Закону України «Про охорону праці» (а.с.16-24).

Порушення, встановлені актом перевірки, стали підставою для винесення приписів від 18.12.2018 року № 19-03-04-5409/1491-2499/5403, № 19-03-04-5409/1491-2498/5403, № 19-03-04-5409/1491-2500/5403 (а.с.25-33).

Відповідачем по справі частково усунуто порушення вимог законодавства у сфері охорони праці (а.с.53-109), внаслідок чого Головним управління Держпраці у Харківській області зменшено розмір позовних вимог.

Вирішуючи спір, суд зазначає, що правовідносини у галузі охорони праці, у томі числі запобігання і ліквідації загрози життю і здоров`ю людини, унормовані приписами ст.ст. 13, 50 Конституції України, Закону України Про охорону праці, Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно ч.4 ст.2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Відповідно з пп. 6 п.4 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 (далі - Положення №96) Державна служба України з питань праці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю.

Відповідно до пп.5 п.6 Положення №96 Державна служба України з питань праці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Згідно ч.1, 2 Закону №877-V, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до ч.6 ст.7 Закону №877-V, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно ч.7, 8 ст.7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Згідно ч.1 ст.12 Закону №877-V, невиконання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю), тягне за собою застосування до суб`єкта господарювання штрафних санкцій у порядку, встановленому законом.

Відповідно до пункту 5 статті 4 Закону №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Отже, саме до повноважень Держпраці та його територіальних органів належить державний нагляд за додержанням суб`єктами господарювання вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, та вони вправі звертатись з відповідним позовом до адміністративного суду у разі необхідності вжиття заходів реагування у вигляді зупинення виконання робіт (виробництва) у випадку встановлення порушень суб`єктами господарювання вимог законодавства та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд зазначає, що в адміністративних справах щодо застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) суд має встановити наявність підстав для застосування таких заходів на момент постановлення судового рішення, зокрема, наявність не усунутих суб`єктом господарювання порушень вимог законодавства, які дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні працівників підприємства та його відвідувачів від можливої небезпеки. Разом з тим, форма такого захисту повинна бути розумною, не порушувати прав відповідача і не повинна перешкоджати власнику (користувачу) вживати заходів до усунення виявлених порушень.

Захід реагування у вигляді повного зупинення виконання робіт (виробництва) є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно ч. 1 ст. 13 Закону України Про охорону праці роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці. З цією метою роботодавець забезпечує функціонування системи управління охороною праці, а саме: створює відповідні служби і призначає посадових осіб, які забезпечують вирішення конкретних питань охорони праці, затверджує інструкції про їх обов`язки, права та відповідальність за виконання покладених на них функцій, а також контролює їх додержання; розробляє за участю сторін колективного договору і реалізує комплексні заходи для досягнення встановлених нормативів та підвищення існуючого рівня охорони праці; забезпечує виконання необхідних профілактичних заходів відповідно до обставин, що змінюються; впроваджує прогресивні технології, досягнення науки і техніки, засоби механізації та автоматизації виробництва, вимоги ергономіки, позитивний досвід з охорони праці тощо; забезпечує належне утримання будівель і споруд, виробничого обладнання та устаткування, моніторинг за їх технічним станом; забезпечує усунення причин, що призводять до нещасних випадків, професійних захворювань, та здійснення профілактичних заходів, визначених комісіями за підсумками розслідування цих причин; організовує проведення аудиту охорони праці, лабораторних досліджень умов праці, оцінку технічного стану виробничого обладнання та устаткування, атестацій робочих місць на відповідність нормативно-правовим актам з охорони праці в порядку і строки, що визначаються законодавством, та за їх підсумками вживає заходів до усунення небезпечних і шкідливих для здоров`я виробничих факторів; розробляє і затверджує положення, інструкції, інші акти з охорони праці, що діють у межах підприємства (далі - акти підприємства), та встановлюють правила виконання робіт і поведінки працівників на території підприємства, у виробничих приміщеннях, на будівельних майданчиках, робочих місцях відповідно до нормативно-правових актів з охорони праці, забезпечує безоплатно працівників нормативно-правовими актами та актами підприємства з охорони праці; здійснює контроль за додержанням працівником технологічних процесів, правил поводження з машинами, механізмами, устаткуванням та іншими засобами виробництва, використанням засобів колективного та індивідуального захисту, виконанням робіт відповідно до вимог з охорони праці; організовує пропаганду безпечних методів праці та співробітництво з працівниками у галузі охорони праці; вживає термінових заходів для допомоги потерпілим, залучає за необхідності професійні аварійно-рятувальні формування у разі виникнення на підприємстві аварій та нещасних випадків.

Як встановлено судом, підтверджено матеріалами справи та визнано відповідачем, встановлені порушення норм чинного законодавства на час розгляду справи відповідачем в повному обсязі не усунуті.

Згідно долучених 10.07.2019 року до матеріалів справи документів встановлено, що неусунутим залишилися порушення вимог:

ст.18 Закону України «Про охорону праці»« в частині відсутності у директора ОСОБА_1 , яка згідно наказу № 1 від 01.01.2018 є відповідальною особою з охорони праці не має відповідної групи з електробезпеки, чим порушено вимоги р.1.3. п.1.3.2 «Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів НПАОП 40.1-1.21-98, яким визначено, що фахівці служб охорони праці зобов`язані контролювати безпечну експлуатацію електроустановок і повинні мати групу IV з електробезпеки;

ст.13 Закону України «Про охорону праці» в частині наявності на місці виготовлення ролів устаткування для жарки марки «Рапа», на якій пошкоджено ізоляцію та тимчасово живільний дріт замотано ізолюючою стрічкою, що є порушенням п.13.3.2 «Правил охорони праці для підприємств громадського харчування» НПАОП 55.0-1.02.-96, яким визначено вимоги до електрообладнання

Суд не приймає в якості належного доказу виконання п.4 припису від 18.12.2018 р № 19-03-04-5409/1491-2499/5403 (відсутність відповідної групи з електробезпеки у особи, відповідальної за електрогосподарство) договору № 115Т від 01.03.2011 року про технічне обслуговування електрогосподарства, відповідно до якого підприємству надаються послуги з надання електротехнічного працівника, до обов`язків якого входить виконання функцій по організації технічного та безпечного обслуговування електроустаткування споживача згідно вимог нормативних документів з наступних підстав.

Згідно правил технічної експлуатації електроустановок споживачів, затверджених наказом Мінпаливенерго від 25.07.2006 року № 258, особа, відповідальна за електрогосподарство, - електротехнічний працівник, у обов`язки якого входить безпосереднє виконання функцій щодо організації технічної та безпечної експлуатації електроустановок споживача, призначення якого здійснюється розпорядчим документом споживача.

Згідно з Правилами безпечної експлуатації електроустановок споживачів (НПАОП 40.1-1.21-98) керівник підприємства зобов`язаний забезпечити належне утримання, експлуатацію і обслуговування електроустановок. Для цього він повинен: призначити відповідального за справний стан і безпечну експлуатацію електрогосподарства з числа інженерно-технічних працівників, які мають електротехнічну підготовку і пройшли перевірку знань у встановленому порядку; забезпечити достатню кількість електротехнічних працівників.

Особа, відповідальна за електрогосподарство, то цією особою має бути електротехнічний працівник, тобто «працівник, посада або професія якого пов`язана з обслуговуванням електроустановок, що склав іспит з Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів та має відповідну групу з електробезпеки» (п. 3.1 розділу ІІІ Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів). Відповідно до п. 1.3.2, п. 2.1.4 Правил безпечної експлуатації електроустановок споживачів (НПАОП 40.1-1.21-98), фахівці служб охорони праці зобов`язані контролювати безпечну експлуатацію електроустановок і повинні мати групу допуску IV з електробезпеки (як інспектувальна особа).

Отже, особою відповідальною за електрогосподарство повинен бути саме працівник суб`єкта господарювання, оскільки, саме на нього покладаються обов`язок здійснення систематичного моніторингу обладнання та вжиття заходів оперативного реагування у випадку виникнення екстрених ситуацій.

Доказів дотримання зазначених вимог матеріали справи не містять.

Відповідно до ч. 2 ст. 13 Закону України Про охорону праці роботодавець несе безпосередню відповідальність за порушення вимог, зазначених у ч. 1 статті.

Відповідно до ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки порушення, встановлені позивачем під час перевірки відповідача у встановлений час та спосіб не усунені, існує загроза життю та/або здоров`ю людей та з метою недопущення спричинення шкоди життю чи здоров`ю людей, суд вважає за доцільне застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду шляхом заборони виробництва (виготовлення), виконання робіт.

Розподіл судових витрат належить провести за правилами ст.ст. 139, 143 КАС України та Закону України Про судовий збір.

Керуючись ст.ст. 8, 19, 124, 129 Конституції України, ст.ст. 6-9, ст.ст. 72-77, 211, 241-243, 255, 295 КАС України, суд

вирішив :

Адміністративний позов - задовольнити частково

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Товариства з обмеженою відповідальністю Кростінді (м.Харків. вул. римарська,30, ) до усунення порушень, шляхом заборони виробництва (виготовлення), виконання робіт, а саме: відсторонення від контролю безпечної експлуатації електроустановок директора ОСОБА_1 ; експлуатації устаткування для жарки марки Рапата ресторану Якитория за адресою м. Харків, проспект Незалежності, 10 А.

В іншій частині позов залишити без задоволення

Роз`яснити, що рішення підлягає оскарженню шляхом подання апеляційної скарги до Другого апеляційного адміністративного суду у порядку п. 15.5 Розділу VII КАС України та у строк згідно з ч. 1 ст. 295 КАС України, а саме: протягом 30 днів з дати складення повного судового рішення.

Роз`яснити, що рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України, а саме: після закінчення строку подання скарги усіма учасниками справи або за наслідками процедури апеляційного перегляду.

Судове рішення у повному обсязі виготовлено 11.07.2019

Суддя Зоркіна Ю.В.