Справа № 160/4411/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 липня 2019 року Справа № 160/4411/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді при секретарі за участю: представника позивача представника третьої особи Юхно І.В. ОСОБА_1 . ОСОБА_2 . Чопенка Д . В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву представника третьої особи ОСОБА_4 - адвоката Чопенка Д.В. про відвід судді Юхно І.В. в адміністративній справі за адміністративним позовом ОСОБА_5 до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 про визнання протиправними та скасування постанов,-

ВСТАНОВИВ:

15.05.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_5 до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича про відкриття виконавчого провадження №57984777 від 28.12.2018, відкритого на підставі виконавчого напису №5150 від 27.12.2018 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Кучмій Н.В. про стягнення з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 суми, що підлягає стягненню за договором позики грошових коштів посвідченого 21.11.2018 приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Іванютіним-Сандомирським Л.О. за реєстровим №114, а також витрат пов`язаних із вчиненням виконавчого напису нотаріуса у загальній сумі 1989700 грн.;

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича про стягнення з боржника основної винагороди ВП№57984777 від 28.12.2018;

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича про арешт майна боржника ВП№57984777 від 28.12.2018;

- визнати протиправною та скасувати постанову приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича про арешт коштів боржника ВП№57984777 від 28.12.2018.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.05.2019 адміністративний позов ОСОБА_5 було залишено без руху у зв`язку з недотриманням вимог статей 160, 161 КАС України та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.

22.05.2019 на виконання ухвали до суду від позивача надійшли докази сплати судового збору у загальній сумі 3 073,60 грн.

31.05.2019 позивачем отримано копію вищезазначеної ухвали, що підтверджується розпискою, яка міститься у матеріалах справи.

31.05.2019 о 15:44 год. на виконання ухвали до суду від позивача надійшли докази сплати судового збору у сумі 1 221,30 грн.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Юхно І.В. у відрядженні у період з 03.06.2019 по 05.06.2019 року заява ОСОБА_5 від 31.05.2019 отримана головуючим суддею Юхно І.В. 06.06.2019.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.06.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі з урахуванням положень статті 287 КАС України, залучено ОСОБА_6 , ОСОБА_4 та ОСОБА_7 як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, призначено підготовче судове засідання 11.06.2019 об 11:00 год. та витребувано від відповідача додаткові докази у справі.

10.06.2019 від представника третьої особи ОСОБА_4 . - адвоката Чопенка Д.В. надійшло клопотання про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення розгляду справи на іншу дату.

11.06.2019 від представника позивача - адвоката Товстого К.А. до суду надійшла заява про перенесення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із зайнятістю адвоката у іншому судовому засіданні.

11.06.2019 у підготовче судове засідання позивач та відповідач не з`явився, відповідач про причини неявки суду не повідомив. Треті особи ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у підготовче судове засідання також не з`явились, у матеріалах справи відсутні відомості про вручення ОСОБА_7 повідомлення про дату, час та місце підготовчого судового засідання, а ОСОБА_6 про причини неявки суду не повідомив.

Представник третьої особи ОСОБА_4 - адвокат Чопенка Д.В. у підготовчому судовому засідання підтримав клопотання про відкладення розгляду справи з метою забезпечення можливості ознайомитись з матеріалами справи.

З огляду на викладене, судом задоволено клопотання представника позивача та представника третьої особи Фролова О.О., а також у зв`язку з відсутністю у матеріалах справи відомостей про вручення ОСОБА_7 повідомлення про дату, час та місце підготовчого судового засідання, було відкладено підготовче судове засідання до 19.06.2019 о 15:00 год.

11.06.2019 через канцелярію суду від відповідача надійшли докази на виконання ухвали від 06.06.2019 та відзив на позов, у якому відповідач позовні вимоги не визнав та просив відмовити у їх задоволенні.

19.06.2019 від представника третіх осіб - адвоката Ліфлянчика С.І. надійшли письмові пояснення щодо позову, у яких треті особи просили суд відмовити у задоволенні позовних вимог.

З метою забезпечення права учасників справи ознайомитись з відзивом та поясненнями, а також отримання додаткових доказів у справі, судом оголошено перерву у підготовчому судовому засіданні до 05.07.2019 об 11:30 год.

05.07.2019 у підготовчому судовому засіданні учасники справи повідомили, що всі наявні в них докази надані до матеріалів справи.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.07.2019 закрито підготовче провадження та за письмовими згодами сторін розпочато розгляд справи по суті одразу після закінчення підготовчого судового засідання.

У судовому засіданні 05.07.2019 судом оголошено перерву до 11.07.2019 о 14:00 год.

11.07.2019 від представника третьої особи ОСОБА_4 - адвоката Чопенка Д.В. до суду надійшла заява про відвід судді Юхно І.В., в обґрунтування якої зазначено, що 05.07.2019 суддею Юхно І.В. однобоко та упереджено було заслухано і розглянуто лише доводи та міркування представника позивача, не надано належної уваги доводам та міркуванням відповідача та представника третіх осіб. Крім того, під час розгляду вказаної адміністративної справи 05.07.2019 суддею Юхно І.В. не було досліджено оригінали виконавчого провадження. Поряд із цим, заявник вважає, що суддею упереджено та необ`єктивно досліджено питання пропуску строку звернення позивача до суду з адміністративним позовом, на що звертали увагу треті особи. Більш того, заявник вказує, що на даний час Вищою радою правосуддя проводиться розгляд матеріалів про звільнення судді з посади на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України відповідно до подання з рекомендацією Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (останній розгляд проведено 27.11.2018).

У судове засідання 11.07.2019 відповідач та треті особи ОСОБА_9 та ОСОБА_7 у судове засідання не з`явились, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

11.07.2019 у судовому засіданні представником третьої особи ОСОБА_4 підтримана заява про відвід судді Юхно І.В. з підстав, викладених у заяві. Представник позивача проти задоволення заяви про відвід судді Юхно І.В. заперечив, зазначивши, що наведені заявником обставини не є підставами, які можуть свідчити про упередженість судді у розумінні положень КАС України, є тиском на суд та затягуванням судового процесу.

Вирішуючи питання про обґрунтованість заявленого відводу, суд виходить із наступного.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з частиною 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1-3 статті 39 КАС України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід. За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

З аналізу вищенаведених норм вбачається, що нормами КАС України визначено виключний перелік підстав для відводу, при цьому, такий відвід повинен бути вмотивованим та завлений у визначений строк.

На виконання вимог пункту 4 частини 2 статті 173 КАС України суддею під час підготовчого судового засідання було з`ясовано питання про наявність відводів у учасників справи, що підтверджується протоколами судового засідання від 11.06.2019 та 19.06.2019. Жодних відводів учасниками справи, в тому числі й представником третьої особи ОСОБА_4 - адвокатом Чопенком Д.В., під час підготовчого провадження заявлено не було.

Суд звертає увагу, що заявник у своїй заяві як на підставі відводу судді посилається на дії, вчинені головуючим суддею Юхно І.В. під час розгляду справи 05.07.2019, а заява про відвід судді подана до суду лише 11.07.2019, тобто з пропуском дводенного строку, встановленого частиною 3 статті 39 КАС України.

Крім того, підставою для відводу судді Юхно І.В. представник третьої особи ОСОБА_4 - адвокат Чопенко Д.В. вважає розгляд Вищою радою правосуддя подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про звільнення судді з посади на підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України за результатами кваліфікаційного оцінювання.

Проте, заявник у своїй заяві не зазначає, коли він дізнався про вказані обставини. Більш того, представником третьої особи ОСОБА_4 - адвокатом Чопенком Д.В. ані в заяві, ані під час судового засідання не було наведено жодних обставин, які унеможливлювали обізнаність третьої особи про результати розгляду питань порядку денного засідання Вищої ради правосуддя №87 від 27.11.2018, який є загальнодоступним та опублікованим на офіційному сайті Вищої ради правосуддя за посиланням: http://www.vru.gov.ua/activity_result_single/2018-11-27.

Отже, суд зазначає, що зава про відвід судді подана представником третьої особи з пропуском строку, встановленого частиною 3 статті 39 КАС України.

Щодо посилань заявника на те, що під час розгляду вказаної адміністративної справи 05.07.2019 суддею Юхно І.В. не було досліджено оригінали виконавчого провадження, суд звертає увагу, що у підготовчому судовому засіданні та в судовому засідання 05.07.2019 представник третьої особи ОСОБА_4 - адвокат Чопенка Д.В. участі не приймав.

Судом під час розгляду справи 05.07.2019 було відхилене клопотання представника позивача про дослідження виключно наданих відповідачем до матеріалів справи копій виконавчого провадження та було досліджено оригінали виконавчого провадження №57984777 від 28.12.2018, відкритого приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенком Ю.О. на підставі виконавчого напису приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу Кучмій Н.В. від 27.12.2018 реєстр. №5150, зокрема, й оригінал квитанції про сплату ОСОБА_6 авансового внеску.

Частиною 4 статті 36 КАС України визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Крім того, відповідно до частини 1 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Пунктом 1 частини 2 вказаної статті визначено, що позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

За положеннями частини 9 статті 120 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Як встановлено судом під час судового розгляду про існування оскаржуваних постанов ОСОБА_5 дізнався 14.01.2019 під час ознайомлення із матеріалами виконавчого провадження №57984777, тобто останнім днем 10-денного строку звернення до суду з позовом до відповідача про визнання протиправними та скасування вищевказаних постанов є 23.01.2019.

Відповідно до штемпеля відділення поштового зв`язку на конверті, у якому надійшов до суду адміністративний позов ОСОБА_5 про оскарження постанов приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Ю.О. від 28.12.2018 про відкриття виконавчого провадження, про стягнення з боржника основної винагороди, про арешт майна боржника та про арешт коштів боржника ВП №57984777, вказана позовна заява була направлена на адресу суду 18.01.2019, тобто в межах 10-денного строку, встановленого частиною 2 статті 287 КАС України.

Вищенаведене спростовує доводи заявника щодо пропуску позивачем строк для звернення до суду з адміністративним позовом.

В той же час, статтею 52 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII (далі - Закон №1402-VIII) суддею є громадянин України, який відповідно до Конституції України та цього Закону призначений суддею, займає штатну суддівську посаду в одному з судів України і здійснює правосуддя на професійній основі. Судді в Україні мають єдиний статус незалежно від місця суду в системі судоустрою чи адміністративної посади, яку суддя обіймає в суді.

За положеннями частини 1 статті 53 Закону №1402-VIII судді гарантується перебування на посаді судді до досягнення ним шістдесяти п`яти років, крім випадків звільнення судді з посади або припинення його повноважень відповідно до Конституції України та цього Закону.

Відповідно до статті 118 Закону №1402-VIII суддя може бути звільнений з посади виключно з підстав, визначених частиною шостою статті 126 Конституції України. Рішення про звільнення судді з посади ухвалює Вища рада правосуддя у порядку, встановленому Законом України «Про Вищу раду правосуддя».

З аналізу вищенаведених положень вбачається, що суддя здійснює правосуддя, зокрема, до прийняття Вищою радою правосуддя рішення про звільнення судді з посади у порядку, встановленому Законом України «Про Вищу раду правосуддя».

Станом на день судового розгляду справи рішення про звільнення судді Юхно І.В. з посади Вищою радою правосуддя не прийнято, а розгляд Вищою радою правосуддя матеріалів подання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про звільнення судді з посади на підставі підпункту 4 пункту 16-1 розділу XV «Перехідні положення» Конституції України не є законодавчо передбаченою підставою для відводу судді.

Суд зазначає, що інших доводів, підтверджених належними доказами, які б свідчили про наявність підстав для відводу головуючого судді Юхно І.В., що викликають обґрунтований сумнів у неупередженості чи необ`єктивності судді, заявником до суду наведено не було.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що заявлений відвід є невмотивованим, необґрунтованим та таким, що поданий з порушенням строку, передбаченого частиною 3 статті 39 КАС України.

Частиною 4 статті 40 КАС України передбачено, що якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до пункту 8 частини 2 статті 236 КАС України суд має право зупинити провадження у справі в разі надходження заяви про відвід - до вирішення питання про відвід.

З огляду на вищенаведене, враховуючи необґрунтованість заявленого відводу, суд приходить до висновку про необхідність зупинення провадження у даній адміністративній справі до вирішення питання про відвід головуючого судді Юхно І.В. та передачі матеріалів адміністративної справи №160/4411/19 для визначення складу суду і вирішення питання про відвід судді.

Керуючись статтями 36-40, 236, 248, 256 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заявлений представником третьої особи ОСОБА_4 - адвокатом Чопенком Д.В. відвід судді Юхно І.В. в адміністративній справі №160/4411/19 - визнати необґрунтованим.

Зупинити провадження у справі №160/4411/19 за позовом ОСОБА_5 до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Лисенка Юрія Олександровича, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_6 , ОСОБА_4 , ОСОБА_7 про визнання протиправними та скасування постанов до вирішення питання про відвід відповідно до вимог частини 4 статті 40 КАС України.

Передати матеріали адміністративної справи №160/4411/19 для визначення складу суду з метою вирішення питання про відвід судді Юхно І.В.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, передбачені статті 295 та 297 КАС України, в частині зупинення провадження у справі.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Повний текст ухвали згідно з вимогами частини 3 статті 243 КАС України складений 11 липня 2019 року.

Суддя І.В. Юхно