Справа № 699/347/17
Суддя: Рибачук А.І.
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

Іменем України

09 липня 2019 року

м. Київ

справа №699/347/17

адміністративне провадження №К/9901/12518/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Рибачука А.І.,

суддів: Мороз Л.Л., Бучик А.Ю.,

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження у касаційній інстанції адміністративну справу № 699/347/17

за позовом ОСОБА_1 до Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області (далі - Корсунь-Шевченківська міськрада) про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, провадження у якій відкрито

за касаційною скаргою Корсунь-Шевченківської міськради

на рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 06.12.2018, ухвалене у складі судді Черненка В.О. та

постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019, ухвалену у складі колегії суддів: головуючого судді Ісаєнко Ю.А., суддів Лічевецького І.О., Земляної Г.В., -

І. РУХ СПРАВИ

1. 25.05.2017 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати незаконним та скасовано рішення, прийняте на двадцять п`ятій сесії VII скликання Корсунь-Шевченківської міськради від 16.05.2017 № 25-45 «Про перейменування вул. АДРЕСА_2 на вул. АДРЕСА_5».

Позов ОСОБА_1 обґрунтував тим, що 16.05.2017 Корсунь-Шевченківською міськрадою прийнято рішення про перейменування вулиці АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5 . Цим рішенням міська рада порушила низку вимог Закону України від 24.05.2012 № 4865-VI «Про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій» (далі - Закон № 4865-VI) та Порядок проведення громадського обговорення під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 24.10.2012 № 989 (далі - Порядок № 989), а саме:

1) існує суттєва невідповідність звіту про узагальнення пропозицій (зауважень), що надійшли під час громадського обговорення питання про зміну назви однієї з вулиць в м. Корсунь-Шевченківський, зокрема, вул. АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_5 та оспорюваним рішенням міської ради, яким перейменовано вулицю АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5. Громадські обговорення про зміну назви вулиці АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5 не проводились взагалі (підпункт 3 пункту 2 статті 6 Закону № 4865-VI);

2) у поданні відсутній розрахунок та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням вулиці АДРЕСА_2 нової (підпункт 2 пункту 2 статті 6 Закону № 4865-VI);

3) у поданні відсутнє письмове погодження дітей та вдови ОСОБА_11 на присвоєння його імені вулиці в м. Корсунь-Шевченківський (пункт 3 статті 6 Закону № 4865-VI);

4) подання про перейменування вулиці не містить посилання та не відповідає жодній із підстав, передбачених статтею 3 Закону № 4865-VI;

5) організатором громадських обговорень порушено термін в 14 днів для виготовлення звіту. Обговорення відбулися 23.11.2016, а протокол був виготовлений 24.04.2017 (пункт 9 Порядку № 989).

2. Городищенський районний суд Черкаської області рішенням від 06.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019, задовольнив позовні вимоги.

3. 26.04.2019 Корсунь-Шевченківська міськрада звернулась до Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 06.12.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019, ухвалити нове рішення - про відмову в задоволенні позовних вимог.

4. Верховний Суд ухвалою від 28.05.2019 відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

5. Суди встановили, що розпорядженням голови Черкаської обласної державної адміністрації від 18.05.2016 № 245, прийнятим на виконання Закону України від 09.04.2015 № 317-VIII «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» (далі - Закон № 317-VIII), були перейменовані об`єкти топоніміки Черкаської області, зокрема, вулиця АДРЕСА_4 була перейменована на вулицю АДРЕСА_2.

08.12.2016 міський голова Корсуня-Шевченківського на виконання розпорядження голови Черкаської обласної державної адміністрації від 18.05.2016 № 245 звернувся до директора Черкаської філії Державного підприємства «Національні інформаційні системи», повідомивши про необхідність внесення змін до словника вулиць населених пунктів та вулиць іменованих об`єктів Державного реєстру по м. Корсунь-Шевченківському.

Листом Черкаської філії Державного підприємства «Національні інформаційні системи» від 27.12.2016 № 5657/03-04/16 повідомлено, що філія, як адміністратор Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 26.12.2016 внесла в словник вулиць населених пунктів та вулиць іменованих об`єктів Державного реєстру по місту Корсунь-Шевченківському назви перейменованих вулиць відповідно до наданого в зверненні переліку, в якому, серед інших, вулиця АДРЕСА_4 перейменована на вулицю АДРЕСА_2.

Рішенням ХХV сесії VII скликання Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області від 16.05.2017 № 25-45 вулиця АДРЕСА_4 була перейменована на вулицю АДРЕСА_5.

22.06.2017 Черкаська філія Державного підприємства «Національні інформаційні системи» своїм листом № 2319/402-22 повідомила міського голову міста Корсунь-Шевченківський про внесення 21.06.2017 змін в словник вулиць населених пунктів та вулиць іменованих об`єктів Державного реєстру по місту Корсунь-Шевченківському, шляхом зміни назви вулиці АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5 .

Також суди встановили, що 23.10.2016 на офіційному сайті Корсунь-Шевченківської міської ради було розміщене «Інформаційне повідомлення про проведення громадського обговорення під час розгляду питання про зміну назви однієї з вулиць в місті Корсунь-Шевченківський на вулицю ОСОБА_11», що підтверджується відповідною копією цього повідомлення, яка міститься в матеріалах справи. Серед іншого, вказане повідомлення містило інформацію про те, що пропозицію щодо розгляду питання про зміну назви однієї із вулиць в місті Корсунь-Шевченківському на вулицю АДРЕСА_5 внесли жителі окремих вулиць АДРЕСА_6 (92 чол.), АДРЕСА_7 (115 чол.), вул. АДРЕСА_4 (120 чол.) та вул. АДРЕСА_8 (32 чол.), а також, що зауваження та пропозиції подаються протягом шести місяців з моменту оприлюднення цього повідомлення.

У вказаному вище інформаційному повідомленні про проведення громадського обговорення відсутні відомості про найменування вулиці, якій пропонується присвоїти ім`я ОСОБА_5 .

До того ж суди встановили, що протокол загальних зборів мешканців будинків АДРЕСА_3 та АДРЕСА_4, виготовлений 20.09.2016 рукописно, невідомим автором, а додані до нього списки з підписами жителів завірив голова виличного комітету ОСОБА_6 , почерк якого явно відрізняється від почерку автора протоколу. При цьому, кількість осіб присутніх на загальних зборах 20.09.2016 згідно протоколу, значно відрізняється від кількості жителів зазначених у доданому списку до цього протоколу, що надійшов до міської ради (згідно відбитку штампу вхідної кореспонденції) тільки 18.04.2017. Більш того, громадяни ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , які згідно з протоколом виступили на загальних зборах та підтримали депутата ОСОБА_10 у питанні перейменування вулиці АДРЕСА_4 на вилицю АДРЕСА_5, в списках жителів, доданих до протоколу, взагалі не зазначені.

Окрім цього, судами встановлено, що згідно з протоколом №6 засідання топонімічної комісії при Корсунь-Шевченківській міськраді від 23.03.2017, комісія не погодила питання перейменування вулиці АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_5.

ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

6. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, керувався тим, що процедура перейменування вулиці АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5 виконавчим комітетом Корсунь-Шевченківської міськради була проведена всупереч вимог Закону № 4865-VI та Порядку № 989, оскільки, зокрема, тривалий час виконання розпорядження від 18.05.2016 № 245, початок процедури обговорення 23.10.2016 про перейменування однієї з вулиць на вулицю АДРЕСА_5 (без зазначення, що ця вулиця розпорядженням від 18.05.2016 № 245 перейменована на вулицю АДРЕСА_2) свідчать про неналежну обізнаність громади міста Корсунь-Шевченківський із назвою вулиці, яку пропонувалось перейменувати.

IV ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ

7. Касаційна скарга відповідача мотивована, зокрема, тим, що позивач не надав доказів на підтвердження наявності порушеного власного права або інтересу, що є самостійною підставою для відмову у задоволенні позовних вимог. Окрім того, відповідач вказує на те, що вулиця АДРЕСА_4 мала таку назву до внесення змін щодо її назви в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, а саме до 26.12.2016. Тобто, назва вулиці, саме АДРЕСА_4 вказана вірно в інформаційному повідомленні від 23.10.2016 про проведення громадського обговорення з розгляду питання про зміну назви однієї з вулиць у м. Корсуні-Шевченківському на вулицю АДРЕСА_5 та у протоколах зборів жителів, зокрема, вул. АДРЕСА_4 від 18.09.2016 та від 20.09.2016 року.

V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ

8. Верховний Суду заслухав доповідь судді-доповідача про обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, та, переглянувши судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, дійшов висновку про часткове задоволення касаційної скарги з огляду на таке.

9. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

10. За змістом статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

11. Згідно з частиною третьою статті 24 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної Ради України і Ради міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

12. Відповідно до статті 37 Закону 280/97-ВР до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать такі власні (самоврядні) повноваження: підготовка і внесення на розгляд ради питань щодо найменування (перейменування) вулиць, провулків, проспектів, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту; підготовка і внесення на розгляд ради пропозицій щодо питань адміністративно-територіального устрою в порядку і межах повноважень, визначених законом.

13. Підстави та порядок присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій визначено Законом № 4865-VI.

14. Відповідно до пункту 7 частини першої статті 8 Закону № 4865-VI сільські, селищні, міські ради присвоюють імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій юридичним особам та об`єктам права власності: юридичним особам, майно яких перебуває у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, та об`єктам права власності, які за ними закріплені, а також вулицям, провулкам, проспектам, площам, паркам, скверам, бульварам, узвозам, проїздам, майданам, набережним, мостам.

15. Приписами статті 9 Закону № 4865-VI обумовлено, що суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, попередньо розглядає подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документи, передбачені частиною другою статті 6 цього Закону.

Суб`єкт, який присвоює юридичним особам та об`єктам права власності імена фізичних осіб, ювілейні та святкові дати, назви і дати історичних подій, може зупинити розгляд подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події у разі, якщо: подання внесено без документів, передбачених частиною другою статті 6 цього Закону; під час розгляду документів виявлені неточності; обґрунтування, що міститься у поданні, не відповідає підставам та умовам, визначеним у статті 3 цього Закону.

16. Частинами другою та третьою статті 6 Закону № 4865-VI передбачено, що до подання про присвоєння юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події також додаються: інформаційна довідка про фізичну особу, ім`я якої пропонується присвоїти, ювілейну, святкову чи історичну дату або назву історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності; розрахунки та кошторис витрат, пов`язаних з присвоєнням юридичній особі або об`єкту права власності імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події; узагальнені зауваження і пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення. У разі якщо у фізичної особи, ім`я якої пропонується присвоїти юридичній особі або об`єкту права власності, є родичі (діти, вдова, вдівець, а якщо їх немає - батьки, рідні брати та сестри), додається також їх письмова згода на присвоєння імені.

17. Відповідно до частини п`ятої статті 3 Закону № 4865-VI Кабінет Міністрів України затвердив Порядок № 989, який визначає механізм проведення громадського обговорення та основні вимоги до його організації та розгляду узагальнених пропозицій (зауважень) під час розгляду питань про присвоєння юридичним особам та об`єктам права власності, які за ними закріплені, об`єктам права власності, які належать фізичним особам, імен (псевдонімів) суспільно-політичних і громадських діячів, захисників Вітчизни, воєначальників, діячів науки, освіти, культури та інших сфер суспільного життя, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій (далі - присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій).

18. За змістом пункту 1 Порядку № 989, його дія поширюється на суб`єктів, що готують подання про присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій, визначених статтею 7 Закону № 4865-VI.

19. Таким суб`єктом подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події скверам, бульварам, вулицям, провулкам, узвозам, проїздам, проспектам, площам, майданам, набережним, мостам відповідно до пункту 7 частини першої статті 7 Закону № 4865-VI є сільський, селищний, міський голова.

20. Пунктом 3 Порядку № 989 передбачено, що організатори громадського обговорення самостійно визначають форми його проведення (конференція, форум, громадські слухання, засідання за круглим столом, збори, зустрічі, теле- або радіодебати, Інтернет-конференція, електронна консультація), виходячи з необхідності залучення якомога більшої кількості заінтересованих учасників та власних організаційних можливостей.

21. Пунктом 4 Порядку № 989 встановлено, що громадське обговорення передбачає:

1) оприлюднення інформаційного повідомлення про проведення громадського обговорення, що містить відомості про: найменування організатора громадського обговорення; найменування юридичної особи, якій пропонується присвоїти ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; ім`я фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події, що пропонується присвоїти юридичній особі, та обґрунтування такої пропозиції; суб`єктів, що внесли пропозицію щодо присвоєння юридичній особі імені фізичної особи, ювілейної чи святкової дати, назви або дати історичної події; строк, місце, час проведення заходів з громадського обговорення, акредитації представників засобів масової інформації, реєстрації учасників; поштову адресу та (або) адресу електронної пошти, номер телефону, строк і форму для подання пропозицій (зауважень); місцезнаходження та (або) адресу електронної пошти, номер телефону організатора громадського обговорення, за якими можна отримати консультації з питання, що винесено на громадське обговорення; прізвище та ім`я особи, визначеної відповідальною за проведення громадського обговорення; строк і спосіб оприлюднення результатів громадського обговорення;

2) опрацювання організаторами громадського обговорення висловлених пропозицій (зауважень) щодо присвоєння юридичним особам імен фізичних осіб, ювілейних та святкових дат, назв і дат історичних подій та проведення аналізу поданих пропозицій (зауважень);

3) узагальнення та оприлюднення результатів громадського обговорення.

22. Пунктом 5 Порядку № 989 передбачено, що рішення про проведення громадського обговорення приймається його організатором з урахуванням вимог, установлених Законом № 4865-VI, і повинно містити питання, що виноситься на громадське обговорення, строк його проведення, перелік заходів, які планується здійснити у рамках такого обговорення, та відповідальних осіб.

22. Приписами пункту 8 Порядку № 989 передбачено, що у ході проведення конференцій, форумів, громадських слухань, засідань за круглим столом, зборів, зустрічей з громадськістю у рамках громадського обговорення ведеться протокол, у якому фіксуються всі пропозиції (зауваження).

23. Згідно з пунктом 9 Порядку № 989 організатор громадського обговорення протягом 14 днів після закінчення строку подання пропозицій (зауважень) узагальнює їх та готує звіт, у якому зазначаються найменування організатора, зміст питання, що виносилося на громадське обговорення, інформація про осіб, які взяли участь в обговоренні порушеного питання, а також узагальнений аналіз пропозицій (зауважень), що надійшли під час проведення громадського обговорення.

24. Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що вирішення питань стосовно перейменування вулиць, провулків, площ, парків, скверів, мостів та інших споруд, розташованих на території відповідного населеного пункту, належить до повноважень, зокрема, місцевої ради й такі питання вирішуються радою на її пленарних засіданнях, на підставі подання про присвоєння імені фізичної особи, ювілейної та святкової дати, назви і дати історичної події та документів, передбачених частиною другою статті 6 Закону № 4865-VI.

25. Слід зауважити, що суди попередніх інстанцій встановили, що розпорядженням голови Черкаської обласної державної адміністрації від 18.05.2016 № 245 вулиця АДРЕСА_4 перейменована на вулицю АДРЕСА_2 .

Разом з цим, судами встановлено, що, зазначені вище інформаційне повідомлення та громадські обговорення стосувались перейменування вулиці АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_5, яка на той час вже була перейменована з вилиці АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_2, що свідчить про необізнаність жителів міста Корсунь-Шевченківський про дійсну назву вулиці стосовно перейменування якої ухвалене оспорюване рішення органу місцевого самоврядування.

26. Відповідно до частини п`ятої статті 41 Закону України від 09.04.1999 № 586-XIV «Про місцеві державні адміністрації» акти місцевих державних адміністрацій індивідуальної дії, прийняті в межах їх повноважень, набирають чинності з моменту їх прийняття, якщо самими актами не встановлено пізніший строк введення їх у дію. Ці акти доводяться до їх виконавців, а також обов`язково оприлюднюються, крім внутрішньоорганізаційних актів.

27. Зазначене спростовує мотиви відповідача у касаційні скарзі про те, що вулиця АДРЕСА_4 мала таку назву до 26.12.2016 - до внесення змін щодо її назви в Державний реєстр речових прав на нерухоме майно, оскільки такі зміни не є офіційним визнанням і підтвердженням державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав в розумінні Закону України від 01.07.2004 № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».

28. Колегія суддів зазначає, що за встановлених у справі обставин, оспорюване рішення суб`єкта владних повноважень містить низку процедурних недоліків, що свідчить про те, що воно не відповідає критеріям правомірності, які вимагаються до рішень суб`єктів владних повноважень та визначені частиною другою статті 2 КАС України.

29. Таким чином, колегія суддів погоджується із висновками судів попередніх інстанцій про те, що процедура перейменування вулиці АДРЕСА_2 на вулицю АДРЕСА_5 виконавчим комітетом Корсунь-Шевченківської міської ради була проведена з порушенням вимог Закону № 4865-VI та Порядку № 989, оскільки, як встановлено судами попередніх інстанцій, зокрема, головою Корсунь-Шевченківської міськради подання, як письмовий документ, не готувався та на розгляд сесії не вносився, зазначені вище інформаційне повідомлення та громадські обговорення стосувались перейменування вулиці АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_5, яка на той час вже була перейменована з вилиці АДРЕСА_4 на вулицю АДРЕСА_2.

30. Разом з цим, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

31. У Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.2011 № 19-рп/2011 зазначено, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

32. Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

33. Відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

34. Захист прав, свобод або законних інтересів, серед іншого, можливий шляхом визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень або визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

35. Отже, обов`язковою умовою надання судового захисту є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, обґрунтованим, стосуватися індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

36. Таким чином, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, тобто для відновлення порушеного права в зв`язку із прийняттям рішення суб`єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав.

37. Адміністративний суд повинен пересвідчитись у належності особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), а також встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), та чи належить таке право або інтерес до публічно-правових відносин (сфера судового захисту).

38. Підставами для визнання дій протиправними та скасування рішення є невідповідність їх вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт (вчинив дії). При цьому, обов`язковою умовою визнання дій протиправними та скасування рішення є наявність факту порушення прав чи охоронюваних законом інтересів позивача у справі, яке відбулося у сфері публічно-правових відносин.

39. Відповідно до частини третьої статті 5 КАС України правом звернення до суду, крім осіб, які вважають, що порушені їх права, свободи або законні інтереси, наділені також органи та особи, яким законом надано право звернення до суду в інтересах інших осіб.

40. Разом з тим, суди не з`ясували питання наявності у позивача права на судовий захист на підставі належних та допустимих доказів, хоча про це ставилось питання як в запереченнях на адміністративний позов так і в апеляційній скарзі.

41. Таким чином, судами першої та апеляційної інстанцій не встановлені всі обставини справи, які мають важливе значення для її правильного вирішення.

42. Суд касаційної інстанції позбавлений можливості згідно частини другої статті 341 КАС України встановлювати нові обставини або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

43. Відповідно до частини другої статті 353 КАС підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо: суд не дослідив зібрані у справі докази; або необґрунтовано відхилив клопотання про витребування, дослідження або огляд доказів, або інше клопотання (заяву) учасника справи щодо встановлення обставин, які мають значення для правильного вирішення справи; або суд встановив обставини, що мають істотне значення, на підставі недопустимих доказів.

44. Відповідно до частини четвертої наведеної статті, справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

45. Колегія суддів приходить до висновку, що суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, зокрема, судами не було встановлено обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, у зв`язку з чим справа підлягає направленню до суду першої інстанції на новий розгляд.

46. Під час нового розгляду справи суду на підставі належних та допустимих доказів потрібно встановити чим обґрунтовує і доводить позивач наявність порушеного права та інтересу оспорюваним ним рішенням суб`єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 345, 353, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Корсунь-Шевченківської міської ради Черкаської області задовольнити частково.

Рішення Городищенського районного суду Черкаської області від 06.12.2018 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 28.03.2019 скасувати, а справу № 699/347/17 направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

...........................

...........................

...........................

А.І. Рибачук

Л.Л. Мороз

А.Ю. Бучик ,

Судді Верховного Суду