Справа № 712/12592/18
Суддя: Епель Оксана Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Головуючий у першій інстанції: Мельник І.О.
Суддя-доповідач: Епель О.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2019 року Справа № 712/12592/18

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Епель О.В.,

суддів: Карпушової О.В., Степанюка А.Г.,

за участю секретаря Лісник Т.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича на рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 квітня 2019 року у справі

за позовом ОСОБА_1

до начальника управління

Державного архітектурно-будівельного контролю

Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича

про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

Історія справи.

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до суду з адміністративним позовом до начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича (далі - відповідач) про визнання протиправною та скасування постанови від 09.10.2018 р. № 46 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн.

Рішенням Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 квітня 2019 року адміністративний позов було задоволено.

Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено збільшення позивачем геометричних розмірів будівлі (сараю), що такі висновки контролюючого органу не підтверджуються жодними доказами, а також з того, що позивачем здійснювався капітальний ремонт сараю, з приводу чого вона зверталася до Департаменту архітектури та містобудування, а не збільшення геометричних розмірів даної будівлі.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити постанову про відмову в задоволенні позову в повному обсязі, викладаючи в апеляції обставини справи за хронологією, наводячи законодавчі приписи та наполягаючи на тому, що позивачем здійснено будівельні роботи зі збільшення геометричних розмірів сараю.

В підтвердження своєї правової позиції апелянт посилається на висновок дільничного офіцера поліції, лист Управління ДАБІ в Черкаській області, матеріали справи та фотофіксації, якими, на його думку, підтверджується факт вчинення позивачем правопорушення, за яке її притягнуто до відповідальності.

При цьому, апелянт зазначає, що здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення та притягнення до відповідальності належить до дискреційних повноважень органів ДАБК, а не суду.

З цих та інших підстав апелянт вважає, що рішення суду прийнято за неповно встановлених обставин та з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору в цілому.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2019 р. відкрито апеляційне провадження у справі, встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу та призначено справу до судового розгляду.

Позивачем подано заперечення на апеляційну скаргу, в яких вона просить залишити скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягає на своїй правовій позиції, стверджуючи, що нею не здійснювалося зміни геометричних розмірів сараю і будівельні роботи не велися.

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення фізичної особи Управлінням ДАБК Черкаської міської ради було проведено позапланову перевірку домоволодіння позивача за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатами зазначеної перевірки складено акт № 137, в якому встановлено здійснення позивачем робіт зі збільшення геометричних розмірів будівлі без відповідного документу, що дає право на виконання будівельних робіт.

У даному акті перевірки позивач зазначила, що вона не згодна з висновком контролюючого органу і що закон не порушувала.

Також, складено протокол від 02.10.2018 р. № 45, в якому зафіксовано зазначене правопорушення. У протоколі позивач також зазначила, що вона не згодна з висновками та в наступному звернулася до начальника ДАБК ЧМР зі скаргою на такий протокол.

02.10.2018 р. посадовою особою контролюючого органу також складено припис № 38 про усунення порушення вимог законодавства, яким позивача зобов`язано усунути виявлені порушення.

09.10.2018 р. на підставі зазначених матеріалів перевірки відповідачем винесено постанову № 46 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 4250,00 грн. за ч. 4 ст.96 КУпАП.

Вважаючи таку постанову протиправною, позивач звернулася за захистом своїх прав та інтересів до суду.

Нормативно-правове обґрунтування.

Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом України про адміністративні правопорушення (далі - КупАП), Законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 р. № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI), Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою КМУ від 13.04.2011 р. № 466 (далі - Порядок № 466), постановою КМУ від 07.06.2017 р. № 406 (далі - Постанова № 406).

Так, відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

У ст. 245 КУпАП закріплено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.ст. 280, 283 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Постанова повинна містити, зокрема, опис обставин, установлених під час розгляду справи, відомості про особу, стосовно якої розглядається справи, зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення.

Згідно з ч. 4 ст. 96 КУпАП виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У п. 2 Порядку № 466 передбачено, що будівельні роботи - це роботи з нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту.

Постановою № 406 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, серед яких відновлення окремих конструкцій будівель та споруд з метою ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій (аварій) та відновлення функціонування об`єктів, призначених для забезпечення життєдіяльності населення, без зміни їх геометричних розмірів (п. 13).

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що достатньою та необхідною правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, зокрема за ч. 4 ст. 96 КУпАП, є наявність в її діях (бездіяльності) відповідного складу правопорушення, що повинно підтверджуватися належними і необхідними доказами у розумінні ст. 251 КУпАП та ст. 73, 74 КАС України.

Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів звертає увагу на те, що ані до суду першої інстанції, ані в ході апеляційного провадження відповідачем не було надано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували, що позивачем здійснювався не капітальний ремонт сараю, а будівельні роботи зі збільшенням його геометричних розмірів, на яких поширюється відповідний дозвільний порядок.

При цьому, посилання апелянта на матеріали справи та фотофіксації не підтверджують правомірності оскаржуваної постанови та не спростовують того, що позивачем здійснювався ремонт сараю з укріплення стіни на існуючому фундаменті, яка побудована із глини та почала руйнуватися.

Водночас, з матеріалів перевірки взагалі не вбачається і апелянтом також не зазначено, яким чином ним встановлено збільшення позивачем геометричних розмірів сараю та/або зміну конфігурації чи площі даної будівлі.

Посилання апелянта на висновок дільничного офіцера поліції колегія суддів до уваги не приймає, оскільки у відповідності до Закону України «Про Національну поліцію» така посадова особа не уповноважена здійснювати архітектурно-будівельний контроль.

Доводи апелянта про те, що спірне правопорушення підтверджується листом ДАБК України від 08.01.2019 р. також є необґрунтованими, оскільки даний лист носить інформативний характер і за відсутності інших доказів, зібраних контролюючим органом у ході проведення перевірки за процедурою, регламентованою чинним законодавством, не може бути достатнім доказом.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Таким чином, колегія суддів вважає, що відповідач, який є суб`єктом владних повноважень, не довів правомірності прийняття спірної постанови.

Водночас, постулатом адміністративного процесуального законодавства є презумпція винуватості відповідача у справі - суб`єкта владних повноважень (ч.2 ст.77 КАС України).

Доводи апелянта щодо втручання суду першої інстанції в його дискреційні повноваження колегія суддів до уваги не приймає, оскільки позовні вимоги у цій справі були розглянуті та вирішені судом у спосіб, прямо передбачений спеціальною нормою ст. 286 КАС України для спорів даної категорії.

Надаючи оцінку доводам апелянта, судова колегія також приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».

Згідно зі ст. 6 КАС України, ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, проаналізувавши всі доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції щодо задоволення адміністративного позову, яким повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича підлягає залишенню без задоволення, а рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 квітня 2019 року - без змін.

Таким чином, оскільки судом апеляційної інстанції не здійснено зміни або скасування рішення суду, то відповідно до ст. 139 КАС України, понесені відповідачем та апелянтом у цій справі судові витрати перерозподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 286, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу начальника управління Державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради Євмини Бориса Григоровича залишити без задоволення, а рішення Соснівського районного суду м. Черкаси від 10 квітня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Судове рішення виготовлено 10 липня 2019 року.

Головуючий суддя

Судді: