Справа № 9901/366/19
Суддя: Мельник-Томенко Ж.М.
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 липня 2019 року

Київ

справа №9901/366/19

адміністративне провадження №П/9901/366/19

Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Мельник-Томенко Ж.М., перевіривши матеріали адміністративного позову Громадської організації «Стоп нелегал» до Президента України, треті особи: ОСОБА_1 , Державна міграційна служба України, Офіс Президента України, про визнання протиправним та нечинним Указу Президента,

ВСТАНОВИВ:

05.07.2019 Громадська організація «Стоп нелегал» звернулась до суду з адміністративним позовом до Президента України про визнання протиправним та нечинним Указу Президента України від 28.09.2017 № 291/2017 в частині прийняття до громадянства України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно із частиною четвертою статті 22 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів.

Особливості провадження у справах щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, передбачені статтею 266 КАС України.

Статтею 266 КАС України, зокрема, частиною першою цієї статті встановлено, що правила цієї статті поширюються на розгляд адміністративних справ щодо: 1) законності (крім конституційності) постанов Верховної Ради України, указів і розпоряджень Президента України; 2) законності дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 3) законності актів Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів; 4) законності рішень Вищої ради правосуддя, ухвалених за результатами розгляду скарг на рішення її Дисциплінарних палат.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожному гарантовно право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Стосовно порушеного права, за захистом якого особа може звертатись до суду, то за змістом рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в тому ж рішенні Конституційного Суду України зазначено, що «поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в)має на меті задоволення усвіомлених індивідуальних та колективних потреб; г) не може суперечити Конституції та Законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування в межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним».

Вказане кореспондується із положеннями частини другої статті 264 КАС України, відповідно до якої право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт.

Так, у тексті позовної зяви позивачем не надано обгрунтування порушення його права у публічно-правових відносинах із суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним владних управлінських функцій, спричиненого оскаржуваним Указом Президента України від 28.09.2017 № 291/2017.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Із тексту позовної заяви вбачається, що позивач оскаржує Указ Президента України від 28.09.2017 № 291/2017.

Так, позивачем пропущено шестимісячний строк звернення до суду, встановлений КАС України.

Згідно з частиною першою статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, відповідно до вимог частини першої статті 169 КАС України, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду: позовної заяви та її копій відповідно до кількості учасників у справі із чітким обгрунтуванням порушення права позивача у публічно-правових відносинах із суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним владних управлінських функцій, спричиненого оскаржуваним Указом Президента України від 28.09.2017 № 291/2017; клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою із зазначенням поважних причин пропуску такого строку та подання доказів їх поважності.

Керуючись статтями 122, 123, 169, 241, 248, 264, 266 КАС України, суддя-доповідач,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Громадської організації «Стоп нелегал» до Президента України, треті особи: ОСОБА_1 , Державна міграційна служба України, Офіс Президента України, про визнання протиправним та нечинним Указу Президента України - залишити без руху.

Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ж.М. Мельник-Томенко