Справа № 320/2130/19
Суддя: Терлецька О.О.
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 липня 2019 року справа №320/2130/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Терлецька О.О., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Фізична особа - підприємець ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області, в якому просить суд:

- визнати протиправною відмову Головного управління ДФС у Київській області у списанні недоїмки з єдиного соціального внеску в сумі 17 371 грн. 53 коп., що встановлена згідно вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2019 №Ф-131751-53 Головним управлінням ДФС у Київській області;

- зобов`язати Головне управління ДФС у Київській області вчинити дії щодо вилучення з інтегрованої картки платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 недоїмки з єдиного соціального внеску у сумі 17 371 грн. 53 коп.

Позовні вимоги мотивовані тим, що місцезнаходженням позивача ФОП ОСОБА_1 у період часу з 14.04.2014 по 11.05.2018 була територія, на якій проводилась антитерористична операція (далі - АТО), тобто ФОП ОСОБА_1 є суб`єктом правовідносин, який підпадає під застосування розділу 8 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2464-VI, у силу тієї обставини, що у вищезазначений період часу перебувала на обліку в податковому органі, розміщеному на території населеного пункту, включеного до відповідного, затвердженого Кабінетом Міністрів України, переліку проведення антитерористичної операції. Так, за приписами чинного законодавства під час проведення АТО штрафні (фінансові) санкції та пеня до платників, які знаходяться на обліку у органах доходів та зборів в зоні проведення АТО, не застосовуються, а заборгованість з єдиного соціального внеску підлягає списанню.

Також, представник позивача зазначив, що у ФОП ОСОБА_1 . у період часу з 11.05.2018 відсутні жодні невиконанні зобов`язання з єдиного соціального внеску (надалі ЄСВ), а недоїмка обліковувалась за період 2016-2017 років та 1 квартал 2018 року, відповідно пеня та штрафні санкції нараховані за прострочення платежів у вказаний період, що підтверджується інформацією ГУ ДФС у Київській області (вих.№9277/Г/10-36-53-07 від 10.04.2019). Згідно з наданою інформацією, обрахована недоїмка зі сплати єдиного внеску, яка становить 17371,53грн., що фактично виникла за період 2016-2017років та 1 квартал 2018 року.

Представиник позивача повідомив, що ФОП ОСОБА_1 , 11.04.2019 подала до Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області (копія подана до ГУ ДФС у Київській області 12.04.2019) заяву про списання пені та штрафних санкцій, нарахованих за несвоєчасну сплату єдиного внеску. В доповнення до вищезазначених заяв, 16.04.2019 до ГУ ДФС у Київській області подана заява про списання безнадійного боргу, який станом на 31.03.2019 становить 17 371грн. 53к., у тому числі недоїмка: 8970грн.06к., штрафи: 1429грн.94к., пеня: 6971грн.53к.

Однак, відповідно до листа ГУ ДФС у Київській області №Ю437/ФОП/10-36-17-00-14 від 19.04.2019 ФОП ОСОБА_1 відмовлено у списанні недоїмки у розмірі 17 371грн. 53к., а тому на думку представника позивача, така відмова є протиправною та такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства і підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 02.06.2019 відкрито спрощене позовне провадження в даній адміністративній справі.

Заперечуючи проти позову в письмовому відзиві, відповідач просив суд відмовити в його задоволенні та зазначив, що згідно з даними інтегрованих карток платника податків ОСОБА_1 по єдиному соціальному внеску автоматично здійсненні наступні нарахування:

- 1598,52 грн. - нараховано розрахункову суму єдиного внеску за рік. терм.спл. 09.02.2018:

- 2457,18 грн. - нараховано єдиного внеску, в т.ч. на спрощеній системі від 19.04.2018 терм.спл. 19.04.201 8;

- 2457,18 грн. - нараховано єдиного внеску, в г.ч. на спрощеній системі від 19.07.2018 терм.спл. 19.07.2018;

- 2457,18 грн. - нараховано єдиного внеску, в т.ч. на спрощеній системі 19.10.2018 терм.спл. 19.10.201 8.

У зв`язку із несвоєчасною сплатою зобов`язань по єдиному податку, до ОСОБА_1 застосовано штрафні санкції у розмірі:

- 1143,04 грн. - Рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску № від 10.09.2018:

- 6971,53 грн. - Рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску № по Розрахунок фінансових санкцій та пені за несвоєчасну сплату по ЕСВ N 001401/10-36-53-02/ від 10.09.2018;

- 286.90 грн. - Рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску № від 10.09.2018.

В результаті вище викладеного, в інтегрованій картці платника ОСОБА_1 по єдиному соціальному внеску обліковується загальна сума заборгованості в розмірі 17371,53 грн.

Відповідач зазначає, що у зв`язку з наявністю боргу у позивача з єдиного внеску, ГУ ДФС у Київській області платнику правомірно було виставлено та направлено вимогувід 03.04.2019 №Ф-131751-53.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.04.2019 вирішено подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , з 18.03.2008 року зареєстрована як фізична особа-підприємець виконавчим комітетом Антрацитівської міської ради Луганської області, номер запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців 2 004014, свідоцтво про державну реєстрацію фізичної особи-підприємця Серія НОМЕР_2 №509970. Адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .

ФОП ОСОБА_1 , зареєстрована платником єдиного податку, свідоцтво платника єдиного податку серії НОМЕР_3 , видане Антрацитівською об`єднаною ДПІ Луганської області ДПС 28.05.2012 , зі ставкою єдиного податку 10% група -1.

Відповідно до повідомлення про реєстрацію платника страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування №2046/06-03 від 19.03.2008, виданого Управлінням Пенсійного фонду України в м.Антрациті, ФОП ОСОБА_1 взята на облік в органах Пенсійного фонду України за №4014.

Після початку антитерористичної операції, у зв`язку з проведенням воєнних дій, ФОП ОСОБА_1 навесні 2014 року фактично припинила ведення господарської діяльності на території Луганської області.

11.05.2018 Державним реєстратором проведена «Державна реєстрація змін до відомостей про фізичну особу-підприємця» ОСОБА_1 . Згідно реєстраційної картки на проведення державної реєстрації змін до відомостей про фізичну особу-підприємця, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, відповідно до яких ФОП ОСОБА_1 змінила місце реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 (реєстраційний номер справи: 2_379_004014_42).

26.12.2018 Державним реєстратором проведена «Державна реєстрація припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем за її рішенням» ОСОБА_1 . Згідно реєстраційної картки на проведення державної реєстрації припинення підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем за її рішенням або за судовим рішенням, що не пов`язане з банкрутством, (реєстраційний номер справи: 2_334_008268_39).

6 квітня 2019 року ФОП ОСОБА_1 від ГУ ДФС у Київській області отримала вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2019 №ф-131751-53, відповідно до якої заборгованість зі сплати єдиного внеску, штрафів, пені станом на 31.03.2019 становить 17 371грн. 53к., у тому числі недоїмка: 8970грн.06к., штрафи: 1429грн.94к., пеня: 6971грн.53к., відповідно до статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів.

ФОП ОСОБА_1 , 11.04.2019 подала до Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області (копія подана до ГУ ДФС у Київській області 12.04.2019) заяву про списання пені та штрафних санкцій, нарахованих за несвоєчасну сплату єдиного внеску. В доповнення до вищезазначених заяв, 16.04.2019 до ГУ ДФС у Київській області подана заява про списання безнадійного боргу, який станом на 31.03.2019 становить 17 371 грн. 53к., у тому числі недоїмка: 8970грн.06к., штрафи: 1429грн.94к., пеня: 6971грн.53к.

Відповідно до листа ГУ ДФС у Київській області №Ю437/ФОП/10-36-17-00-14 від 19.04.2019 ФОП ОСОБА_1 відмовлено у списанні недоїмки у розмірі 17 371грн. 53к.

Не погоджуюсь з діями ГУ ДФС у Київській області, щодо відмови у визнанні заборгованості безнадійною та її списанні, вважаючи її протиправною та такою, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до Закону України від 8 липня 2010 року №2464-VI «Про збір і облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», який набрав чинності з 01.01.2011, зі змінами та доповненнями (далі - Закон 2464), визначаються правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови і порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Згідно з частиною другою статті 2 Закону № 2464-VI визначаються принципи збору та ведення обліку єдиного внеску, платники єдиного внеску, порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, розмір єдиного внеску, орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність, склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 6 Закону № 2464-VI. платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені статтею 9 Закону № 2464-VI. Частиною восьмою цієї статті передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця.

Стаття 25 Закону № 2464-VI регламентує заходи впливу та стягнення, і частиною першої цієї статті передбачено, що рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов`язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до частини десятої статті 25 Закону № 2464-УІ на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Частиною одинадцятою цієї статті передбачено, що орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції, зокрема за несвоєчасну сплату єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум (у редакції Закону до 01 січня 2015 року - 10 відсотків).

Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» № 1669-УІІ від 02 вересня 2014 року (далі - Закон № 1669-УІІ), який набрав чинності з 15 жовтня 2014 року, визначає, серед іншого, тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції.

Підпунктом 8 пункту 4 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1669-УІІ внесено зміни до Закону № 2464-УІ, а саме підпункт «б» розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 9-3 (пункт 9-4 в редакції Закону з 13 березня 2015 року) такого змісту:

« 9-4. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року "Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України" від 14 квітня 2014 року № 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу.

Указом Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України».

На виконання абзацу третього пункту 5 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» розпорядженням Кабінету Міністрів України від ЗО жовтня 2014 року № 1053-р, затверджено перелік населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція (дію розпорядження зупинено згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 5 листопада 2014 року № 1079-р), яке втратило чинність, згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України».

З огляду на дію пункту 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 8 липня 2010 року №2464-УІ, позивача звільнено від виконання зобов`язань платника єдиного внеску, встановлених частиною другою статті 6 цього Закону, у тому числі передбачених пунктом 1 частини другої цієї статті. Станом на час прийняття рішення, посадовими особами податкового органу приписи Закону № 2464-УІ щодо звільнення певної категорії платників єдиного соціального внеску від виконання обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону, є чинними.

Підставою для такого звільнення є заява платника єдиного внеску, яка подається ним до органу доходів і зборів за основним місцем обліку або за місцем його тимчасового проживання, у довільній формі не пізніше тридцяти календарних днів, наступних за днем закінчення антитерористичної операції.

Відповідальність, штрафні та фінансові санкції, передбачені Законом Закону № 2464-УІ за невиконання обов`язків платника єдиного внеску в період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції, до платників єдиного внеску, зазначених у цьому пункті, не застосовуються.

Вказана норма є нормою прямої дії, яка не передбачає необхідність підтвердження настання для особи форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) для її застосування.

Недоїмка, що виникла у платників єдиного внеску, які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, визнається безнадійною та підлягає списанню в порядку, передбаченому Податковим кодексом України для списання безнадійного податкового боргу».

Порядок виникнення та списання безнадійного податкового боргу регламентується п. 14. 1.11 п. 14.1 ст. 14, ст. 101 ПК України, Наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 р. № 577 «Про затвердження Порядку списання безнадійного податкового боргу платників податків» зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 31.10.2013 р. № 1844/24376 (далі - Порядок № 577).

У відповідності до п. 14.1.11 ч. 14.1 ст. 14 ПК України, безнадійна заборгованість - заборгованість, що відповідає одній з таких ознак, зокрема, заборгованість, стягнення якої стало неможливим у зв`язку з дією обставин непереборної сили, стихійного лиха (форс- мажорних обставин), підтверджених у порядку, передбаченому законодавством.

Відповідно до п. 101.1 ст. 101 ПК України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.

Під терміном «безнадійний» розуміється:

101.2.1 податковий борг платника податку, визнаного в установленому порядку банкрутом, вимоги щодо якого не були задоволені у зв`язку з недостатністю майна банкрута;

101.2.2 податковий борг фізичної особи, яка: визнана у судовому порядку недієздатною, безвісно відсутньою або оголошена померлою, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом; померла, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом; 720 днів перебуває у розшуку;

101.2.3 податковий борг платника податків, стосовно якого минув строк давності, встановлений цим Кодексом;

101.2.4 податковий борг платника податків, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин);

101.2.5 податковий борг платника податків, щодо якого до Державного реєстру внесено запис про його припинення на підставі рішення суду, а для банків - на підставі рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про затвердження звіту про завершення ліквідації банку або рішення Національного банку України про затвердження ліквідаційного балансу, ухвалення остаточного звіту ліквідатора і завершення ліквідаційної процедури.

Згідно з підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II Порядку № 577 під терміном «безнадійний податковий борг» слід розуміти, зокрема, податковий борг платника податків, що виник унаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин).

Такий факт непереборної сили підтверджується:

Торгово-промисловою палатою України - про настання обставин непереборної сили чи стихійного лиха на території України;

уповноваженими органами іншої держави, які легалізовані консульськими установами України, - у разі настання обставин непереборної сили чи стихійного лиха на території такої держави;

рішеннями Президента України про запровадження надзвичайної екологічної ситуації в окремих місцевостях України, затвердженими Верховною Радою України, або рішеннями Кабінету Міністрів України про визнання окремих місцевостей України потерпілими від повені, посухи, пожежі та інших видів стихійного лиха, у тому числі рішеннями щодо визначення окремих місцевостей потерпілими від несприятливих погодних умов, які спричинили втрату врожаю сільськогосподарських культур в обсягах, що перевищують 30 відсотків середнього врожаю за попередні п`ять календарних років;

рішеннями Верховної Ради Автономної Республіки Крим, обласних рад - у випадках, встановлених Кодексом;

висновками інших органів, уповноважених згідно із законодавством засвідчувати форс-мажорні обставини;

Таким чином, згідно діючого законодавства факт непереборної сили підтверджується Торгово-промисловою палатою України - про настання обставин непереборної сили чи стихійного лиха на території України (п.п.4 п. 2.1 розділу II Порядку).

Згідно зі ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності.

Відповідно до сертифікату №3200-19-0170 від 22.04.2019, виданого Київською обласною (регіональною) Торгово-промисловою палатою , ФОП ОСОБА_1 у термін до 11.05.2018, настали форм-мажорні обставини (обставини непереборної сили), які унеможливили виконання обов`язку зі сплати єдиного соціального внеску.

Київська обласна торгово-промислова палата є структурним підрозділом Торгово- промислової палати України, а отже в силу положень ст. 141 Закону України «Про торгово- промислові палати в Україні» уповноважена на видачу сертифікатів та висновків в спірних правовідносинах.

Розділом IV Порядку № 577 визначено, що у випадках, передбачених підпунктом 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем обліку безнадійного податкового боргу та/або за місцем обліку такого платника з письмовою заявою, в якій зазначаються суми податків та зборів, що підлягають списанню.

До заяви обов`язково додаються документи, зазначені в підпункті 4 пункту 2.1 розділу II цього Порядку, які підтверджують, що податковий борг вважається безнадійним.

За результатами розгляду документів, наданих платником податків, керівник (його заступник) органу доходів і зборів за наявності підстав приймає рішення про списання безнадійного податкового боргу, яке оформлюється на бланку за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.

На виконання вищезазначеного алгоритму дій, ФОП ОСОБА_1 , 11.04.2019 подала до Вишгородської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області (копія подана до ГУ ДФС у Київській області 12.04.2019) заяву про списання пені та штрафних санкцій, нарахованих за несвоєчасну сплату єдиного внеску. В доповнення до вищезазначених заяв, 16.04.2019 до ГУ ДФС у Київській області подана заява про списання безнадійного боргу, який станом на 31.03.2019 становить 17 371грн. 53к., у тому числі недоїмка: 8970грн.06к., штрафи: 1429грн.94к., пеня: 6971грн.53к.

Відповідно до листа ГУ ДФС у Київській області №Ю437/ФОП/10-36-17-00-14 від 19.04.2019 ФОП ОСОБА_1 відмовлено у списанні недоїмки у розмірі 17 371грн. 53к.

Судом встановлено, що місцезнаходженням позивача ФОП ОСОБА_1 у період часу з 14.04.2014 по 11.05.2018 була територія, на якій проводилась антитерористична операція (далі - АТО), тобто ФОП ОСОБА_1 є суб`єктом правовідносин, який підпадає під застосування розділу 8 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 2464-VI, у силу тієї обставини, що у вищезазначений період часу перебувала на обліку в податковому органі, розміщеному на території населеного пункту, включеного до відповідного, затвердженого Кабінетом Міністрів України, переліку проведення антитерористичної операції.

Так, за приписами чинного законодавства під час проведення АТО штрафні (фінансові) санкції та пеня до платників, які знаходяться на обліку у органах доходів та зборів в зоні проведення АТО, не застосовуються, а заборгованість з єдиного соціального внеску підлягає списанню.

Згідно з наданою інформацією ГУ ДФС у Київській області (вих.№9277/Г/10-36-53-07 від 10.04.2019) обрахована недоїмка зі сплати єдиного внеску, яка становить 17371,53 грн., що фактично виникла за період 2016-2017 років та 1 квартал 2018 року. Аналогічні розрахунки надані як додатки до відзиву.

Починаючи з червня 2018 року, тобто після постановки на облік Вишгородській ОДПІ ГУ ДФС у Київській області (11.05.2018), Позивач щомісячно сплачувала єдині соціальні внески, які відображені в інтегрованої картці платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з єдиного соціального внеску, а саме:

- 13.06.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №1253040SB від 13.06.2018;

- 17.07.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №1590164SB від 16.07.2018;

- 25.07.2018 - 5511.60грн., згідно платіжного доручення №1699070SB від 24.07.2018;

- 20.08.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №1931995SB від 17.08.2018;

- 19.09.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №2242510SB від 18.09.2018;

- 17.10.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №2510574SB від 16.10.2018;

- 20.11.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №2880796SB від 19.11.2018;

- 19.12.2018 - 819.06грн., згідно платіжного доручення №3176539SB від 18.12.2018;

- 18.01.2019 - 918.06грн., згідно платіжного доручення №737478SB від 17.01.2019;

- 20.02.2019 - 918.06грн., згідно платіжного доручення №1061577SB від 19.02.2019;

- 19.03.2019 - 918.06грн., згідно платіжного доручення №697531 SB від 18.03.2019.

Крім того. ФОП ОСОБА_1 частково погасила заборгованість, що виникла у попередні періоди, а саме - у липні 2018 року сплачено 5511.60 грн. Виходячи з наведеного вище, недоїмка з єдиного внеску виникла у позивача виключно за період 2016-2017 року, а також січень-квітень 2018 року.

Таким чином, відмова відповідача у списанні безнадійної заборгованості (недоїмки), в тому числі штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску за період з 14 серпня 2014 року до 11 травня 2018 року, є протиправною та такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства і підлягає скасуванню.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ст. 77 КАС України).

Частиною 5 ст. 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно ч. 10 ст. 290 КАС України передбачено, що у рішенні суду, ухваленому за результатами розгляду зразкової справи, Верховний Суд додатково зазначає:

1) ознаки типових справ;

2) обставини зразкової справи, які обумовлюють типове застосування норм матеріального права та порядок застосування таких норм;

3) обставини, які можуть впливати на інше застосування норм матеріального права, ніж у зразковій справі.

30 березня 2018 року Верховним судом винесено рішення у зразковій справі (справа №812/292/18 адміністративне провадження №Пз/9901/22/18) про скасування рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску. Зазначене рішення набрало законної сили.

Вказаним рішенням позовні вимоги задоволено оспорюване у справі рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені скасовано.

Статтею 9 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання цих вимог відповідач як суб`єкт владних повноважень належних і достатніх доказів, які б спростували доводи позивача, не надав.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем за подання адміністративного позову сплачено судовий збір у розмірі 768,40 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 24.04.2019 №37. Доказів понесення інших витрат суду не надано.

Таким чином, судові витрати щодо сплати судового збору підлягають присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДФС у Київській області.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправною відмову Головного управління ДФС у Київській області у списанні недоїмки з єдиного соціального внеску в сумі 17 371 грн. 53 коп., що встановлена згідно вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 03.04.2019 №Ф-131751-53 Головним управлінням ДФС у Київській області.

Зобов`язати Головне управління ДФС у Київській області вчинити дії щодо вилучення з інтегрованої картки платника фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 недоїмки з єдиного соціального внеску у сумі 17 371 (сімнадцять тисяч триста сімдесят одна) грн. 53 коп.

Стягнути на користь Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у розмірі 768 (сімсот шістдесят вісім) грн 40 коп за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області ().

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Терлецька О.О.