Справа № 826/12735/17
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2019-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Кузьменко В.А., Арсірій Р.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

за участю секретаря судового засідання Цюпка Б.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Банк «Портал» на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 28 лютого 2019 року (дата складання повного тексту не зазначена) у справі за адміністративним позовом публічного акціонерного товариства «Банк «Портал» до Національного банку України, Державної казначейської служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

в с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до Національного банку України, Державної казначейської служби України, в якому просив визнати незаконним (протиправним) та скасувати рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України від 01 вересня 2017 року №315 «Про накладення штрафу на публічне акціонерне товариство «Банк «Портал», стягнути солідарно з Національного банку України та держави України в особі Державної казначейської служби України на користь позивача кошти в сумі 1250000,00 грн. на відшкодування шкоди, завданої оскаржуваним рішенням.

Рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 28 лютого 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про повне задоволення адміністративного позову. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що банківські операції клієнтів ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» і ТОВ «Оптом та вроздріб» є звичайними операціями - оплатою за договорами поставки (купівлі-продажу) за товар, який був вже поставлений на територію України, а тому їх не можна віднести до ризикової діяльності, факт належності клієнта банку ТОВ «Автосиметрія» до осіб, близьких або пов`язаних з публічними особами був виявлений до проведення відповідачем перевірки, нормативно-правовими актами не встановлено обов`язку банку постійно здійснювати моніторинг змін у ЄДР відносно своїх клієнтів, в тому числі юридичних адрес, склад кінцевих бенефіціарних власників, а всі фінансові операції клієнтів позивача здійснені в рамках законної господарської діяльності відповідно до їх статутних документів та дозволів (ліцензій), а застосований відповідачем штраф у максимальному розмірі - 1% від зареєстрованого статутного капіталу, є неадекватним заходом впливу.

Національний банк України подав відзив на апеляційну скаргу, в якому стверджував про адекватність застосованого заходу впливу, оскільки за результатами виїзної перевірки позивача було встановлено ряд порушень у сфері фінансового моніторингу, в тому числі здійснення за рахунками клієнтів фінансових операцій, які вказують на наявність ознак здійснення ризикової діяльності, без урахування рекомендацій Національного банку України, по певним клієнтам позивача відсутня фінансова звітність, в той час, як Національним банком України було встановлено вимоги щоденного моніторингу та всебічного аналізу, перевірки документів/інформації про операції клієнтів та відомостей про їх учасників.

Державна казначейська служба України відзив на апеляційну скаргу не подавала. В суді першої інстанції її позиція обґрунтовувалась тим, що нею не було порушено жодних прав та інтересів позивача, оскільки у правовідносини вони не вступали.

Будучі належним чином повідомленою про день час та місце розгляду справи, Державна казначейська служба України явку свого представника у судове засідання не забезпечила.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення учасників справи, які з`явились у судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Згідно зі ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, в період з 14 листопада 2016 року по 20 січня 2017 року фахівцями Департаменту фінансового моніторингу Національного банку України на підставі посвідчень від 09 листопада 2016 року №25-0011/92402, від 07 грудня 2016 року №25-0011/99789 та від 22 грудня 2016 року №25-0011/103684 здійснено планову виїзну перевірку ПАТ «Банк «Портал» з питань дотримання вимог законодавства, яке регулює відносини у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, метою якої було з`ясування стану виконання вимог законодавства України, яке регулює відносини у сфері запобігання легалізації кримінальних доходів/фінансуванню тероризму, в частині розроблення, впровадження внутрішніх документів Банку з питань здійснення фінансового моніторингу, проведення ідентифікації, верифікації та вивчення клієнтів, забезпечення функціонування системи управління ризиками легалізації кримінальних доходів/фінансування тероризму, повноти виявлення та реєстрації фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, своєчасності надання інформації до Державної служби фінансового моніторингу України, надання статистичної звітності з питань фінансового моніторингу до Національного банку.

За результатами проведеної перевірки відповідачем складено довідку від 02 березня 2017 року (а.с.39 т.1), в якій зафіксовано виявлення випадків порушення банком вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення», постанови Правління Національного банку України від 26 червня 2015 року №417 «Про затвердження Положення про здійснення банками фінансового моніторингу». Крім того, за результатами вибіркового аналізу руху коштів по рахункам клієнтів Банку, юридичних справ клієнтів Банку виявлено ознаки здійснення Банком ризикової діяльності, визначені абз.14, 16 п.3.3 гл.3 р.І Положення про застосування Національним банком України заходів впливу, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 17 серпня 2012 року №346, в редакції, що діяла до 04 серпня 2016 року, а саме на час здійснення ризикової діяльності: - участь банку (надання банком послуг) у проведенні фінансових операцій, характер або наслідки яких дають підстави вважати, що метою їх здійснення є виведення капіталів, легалізація кримінальних доходів, уникнення оподаткування тощо (зокрема пов`язаних зі зняттям готівкових коштів, переказом коштів за кордон, купівлею-продажем цінних паперів тощо); - нездійснення банком достатніх заходів для запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансуванню тероризму. Також за результатами перевірки Банку інспекційною групою зроблено висновки про необхідність: доопрацювання внутрішніх документів з урахуванням зауважень, викладених по тексту Довідки про перевірку, зокрема, щодо методик оцінки ризику використання послуг Банку для легалізації кримінальних доходів/фінансування тероризму, оцінки фінансового стану клієнтів, визначення репутації клієнтів, здійснення щоквартального аналізу з подальшим здійсненням відповідної переоцінки за доопрацьованими методиками; підвищення контролю з боку керівництва Банку щодо здійснення ідентифікації/верифікації клієнтів Банку; посилення контролю за виявленням фінансових операцій, що підлягають внутрішньому фінансовому моніторингу тощо. За результатами перевірки, рівень виконання Банком вимог законодавства з питань фінансового моніторингу оцінений як незадовільний та зроблено висновки, що Банком не здійснюються достатні заходи для запобігання легалізації кримінальних доходів/фінансуванню тероризму. Рівень управління Банком ризиками використання публічними особами, їх близькими особами або пов`язаними з ними особами, послуг Банку для легалізації кримінальних доходів визначено як задовільний. Враховуючи вищезазначене рівень виконання Банком вимог законодавства з питань фінансового моніторингу щодо клієнтів Банку та фінансових операцій, що підлягали перевірці, оцінений як незадовільний.

Розглянувши доповідну записку Департаменту фінансового моніторингу від 31 серпня 2017 року № В/25-0012/78066/БТ, за результатами здійсненні планової виїзної перевірки позивача (довідка про виїзну перевірку банку від 02 березня 2017 року), Комітет з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України прийняв рішення від 01 вересня 2017 року №315 (а.с.34 т.1), про накладення на ПАТ «Банк «Портал» штрафу у розмірі 1250000,00 грн.

Вважаючи вказане рішення протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, дійшов висновку про обґрунтованість встановлених Національним банком України фактів порушення позивачем вимог ч.19 ст.9, п.2 ч.2 ст.6, пп.«г» п.2 ч.5 ст.6, п.3 ч.2 ст.6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» та, як наслідок про відсутність підстав для скасування рішення від 01 вересня 2017 року №315.

За наслідком перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Законом України «Про Національний банк України», Законом України «Про банки і банківську діяльність», Законом України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» (в редакції, що була чинна на момент виникнення спірних правовідносин), який спрямований на захист прав та законних інтересів громадян, суспільства і держави, забезпечення національної безпеки шляхом визначення правового механізму протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, а також формування загальнодержавної багатоджерельної аналітичної бази даних для надання правоохоронним органам України та іноземних держав можливості виявляти, перевіряти і розслідувати злочини, пов`язані з відмиванням коштів та іншими незаконними фінансовими операціями.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.7 Закону України «Про Національний банк України» Національний банк виконує такі функції, зокрема, встановлює для банків правила проведення банківських операцій, бухгалтерського обліку і звітності, захисту інформації, коштів та майна; здійснює банківське регулювання та нагляд на індивідуальній та консолідованій основі; здійснює відповідно до визначених спеціальним законом повноважень валютне регулювання, визначає порядок здійснення операцій в іноземній валюті, організовує і здійснює валютний контроль за банками та іншими фінансовими установами, які отримали ліцензію Національного банку на здійснення валютних операцій; здійснює державне регулювання та нагляд у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення за небанківськими фінансовими установами-резидентами, які є платіжними організаціями та/або членами/учасниками платіжних систем у частині надання ними фінансової послуги щодо переказу коштів на підставі відповідних ліцензій, зокрема Національного банку України (крім операторів поштового зв`язку в частині здійснення ними переказу коштів).

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.71 Закону України «Про банки і банківську діяльність» Кожний банк є об`єктом інспекційної перевірки уповноваженими Національним банком України особами. Перевірки здійснюються з метою визначення рівня безпеки і стабільності операцій банку, достовірності звітності банку і дотримання банком законодавства України про банки і банківську діяльність, а також нормативно-правових актів Національного банку України.

Частиною 1 ст.73 наведеного Закону передбачено, що у разі порушення банками або іншими особами, які можуть бути об`єктом перевірки Національного банку України відповідно до цього Закону, банківського законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, нормативно-правових актів Національного банку України, його вимог, встановлених відповідно до статті 66 цього Закону, або здійснення ризикової діяльності, яка загрожує інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, застосування іноземними державами або міждержавними об`єднаннями або міжнародними організаціями санкцій до банків чи власників істотної участі у банках, що становлять загрозу інтересам вкладників чи інших кредиторів банку та/або стабільності банківської системи, Національний банк України адекватно вчиненому порушенню або рівню такої загрози має право застосувати заходи впливу, до яких належать, зокрема, накладення штрафів на банк відповідно до положень, затверджених Правлінням Національного банку України, але у розмірі не більш як 1 відсоток суми зареєстрованого статутного капіталу.

Положеннями ч.1 ст.15 Закону України «Про Національний банк України» передбачено, що Правління Національного банку, зокрема, приймає рішення про застосування заходів впливу (санкцій) до банків та інших осіб, діяльність яких перевіряється Національним банком відповідно до Закону України «Про банки і банківську діяльність» та інших законів України.

Частиною 4 ст.17 наведеного Закону встановлено, що Правління Національного банку має право утворити Комітет з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем та делегувати йому повноваження щодо здійснення банківського регулювання та нагляду, в тому числі застосування до банків та інших осіб, які можуть бути об`єктом перевірки Національного банку України, заходів впливу (санкцій), передбачених законами України, крім заходів, передбачених пунктами 11 1 - 13 частини першої статті 73 Закону України «Про банки і банківську діяльність».

Постановою Правління Національного банку України від 17 серпня 2012 року №346, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 17 вересня 2012 року за №1590/21902, затверджено Положення про застосування Національним банком України заходів впливу (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до п.3.1 р.І якого Національний банк застосовує заходи впливу за порушення банками, їх відокремленими підрозділами, філіями іноземних банків, банківськими групами, відповідальними особами банківських груп, іншими учасниками банківських груп чи іншими особами, які є об`єктом перевірки Національного банку згідно із Законом про банки (далі - банки), банківського законодавства, законодавства з питань фінансового моніторингу або здійснення ризикової діяльності, що загрожує інтересам вкладників чи інших кредиторів банку (далі - ризикова діяльність), або в разі застосування іноземних санкцій, на підставі результатів (матеріалів), в тому числі, перевірок банків з питань дотримання вимог законодавства з питань фінансового моніторингу (виїзна перевірка з питань фінансового моніторингу, безвиїзний нагляд з питань фінансового моніторингу).

Пунктами 20, 21 р.ІІ наведеного Положення передбачено, що штраф за порушення банками вимог законодавства з питань фінансового моніторингу накладається на банк за такі порушення в розмірі 0,01 відсотка від суми зареєстрованого статутного капіталу банку, а саме за: 1) порушення вимог щодо ідентифікації, верифікації клієнтів (осіб, представників клієнтів), вивчення клієнтів (осіб); 2) невиявлення, несвоєчасне виявлення та/або порушення порядку здійснення аналізу, виявлення, реєстрації фінансових операцій, що відповідно до законодавства підлягають фінансовому моніторингу; 3) неподання, несвоєчасне подання, порушення порядку подання або подання спеціально уповноваженому органу недостовірної інформації у випадках, передбачених законодавством; 4) порушення порядку зупинення фінансової (фінансових) операції (операцій); 5) невиконання банком обов`язку відмовитися від обслуговування клієнта у випадках, передбачених законодавством з питань фінансового моніторингу; 6) неподання, несвоєчасне подання, подання не в повному обсязі, подання недостовірної інформації / документів, подання копій документів, у яких неможливо прочитати всі написані в них відомості, на запит Національного банку (письмовий запит Національного банку або уповноважених Національним банком на проведення виїзної перевірки з питань фінансового моніторингу осіб), необхідних для виконання Національним банком функцій з державного регулювання і нагляду з питань фінансового моніторингу, приховування рахунків (документів, активів тощо) або втрату документів (у тому числі інформації про рахунки, активи тощо), створення інших перешкод проведенню виїзної перевірки з питань фінансового моніторингу (далі - порушення порядку подання інформації / створення перешкод з питань фінансового моніторингу).

Штраф у розмірі до одного відсотка від суми зареєстрованого статутного капіталу банку накладається Національним банком за здійснення банком ризикової діяльності.

Отже, у випадку встановлення факту порушення об`єктом перевірки банківського законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, нормативно-правових актів Національного банку України, або здійснення ризикової діяльності Національний банк України наділений повноваженнями застосовувати заходи впливу у вигляді накладення штрафу в розмірі, що не перевищує 1 відсоток суми зареєстрованого статутного капіталу та відповідні повноваження щодо прийняття рішення про накладення штрафу можуть бути делеговані утвореному Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем.

Таким чином, оскаржуване рішення про накладення штрафу на ПАТ «Банк «Портал» прийнято відповідним суб`єктом у межах наданих йому повноважень.

Щодо виявлених під час перевірки порушень вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» колегія суддів звертає увагу на таке.

Відповідно до п.п.2-4 ч.2 ст.6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний: здійснювати ідентифікацію, верифікацію клієнта (представника клієнта), вивчення клієнта та уточнення інформації про клієнта у випадках, встановлених законом; забезпечувати виявлення фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, до початку, в процесі, в день виникнення підозри, після їх проведення або під час спроби їх проведення чи після відмови клієнта від їх проведення, зокрема з використанням засобів автоматизації. Особливості та строки виявлення суб`єктами первинного фінансового моніторингу фінансових операцій залежно від специфіки їх діяльності можуть встановлюватися нормативно-правовими актами суб`єктів державного фінансового моніторингу, які відповідно до цього Закону виконують функції державного регулювання і нагляду за суб`єктами первинного фінансового моніторингу; забезпечувати у своїй діяльності управління ризиками та розробляти критерії ризиків.

Згідно з ч.1 ст.11 вказаного Закону суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати управління ризиками з урахуванням результатів ідентифікації, верифікації та вивчення клієнта, послуг, що надаються клієнту, аналізу операцій, проведених ним, та їх відповідності фінансовому стану і змісту діяльності клієнта. Суб`єкт первинного фінансового моніторингу під час здійснення управління ризиками враховує рекомендації, визначені чи надані відповідними суб`єктами державного фінансового моніторингу, які згідно з цим Законом виконують функції державного регулювання і нагляду за такими суб`єктами первинного фінансового моніторингу.

Пунктом 5 ст.1 цього Закону визначено, що вивчення клієнта - процес отримання суб`єктом первинного фінансового моніторингу під час ідентифікації та/або в процесі обслуговування клієнта інформації щодо фінансового стану клієнта та змісту його діяльності; проведення оцінки фінансового стану клієнта; визначення належності клієнта або особи, яка діє від його імені, до національних або іноземних публічних діячів, діячів, що виконують політичні функції в міжнародних організаціях, або пов`язаних з ними осіб; з`ясування місця його проживання або місця перебування чи місця тимчасового перебування в Україні (усіх даних щодо адреси місця проживання (перебування): назва країни, регіону (області), району, міста (села, селища), вулиці (провулку), номера будівлі (корпусу), номера квартири).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.10 вказаного Закону суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право відмовитися від проведення фінансової операції у разі, якщо фінансова операція містить ознаки такої, що згідно з цим Законом підлягає фінансовому моніторингу. Суб`єкт первинного фінансового моніторингу в порядку, встановленому відповідним суб`єктом державного фінансового моніторингу, зобов`язаний уточнювати інформацію про клієнта у випадках, визначених законодавством.

Частиною 1 ст.17 зазначеного Закону передбачено, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу має право зупинити здійснення фінансової (фінансових) операції (операцій), яка (які) містить (містять) ознаки, передбачені статтями 15 та/або 16 цього Закону, та/або фінансові операції із зарахування чи списання коштів, що відбувається в результаті дій, які містять ознаки вчинення злочину, визначеного Кримінальним кодексом України.

Згідно зі ст.16 цього Закону фінансова операція підлягає внутрішньому фінансовому моніторингу, якщо у суб`єкта первинного фінансового моніторингу виникають підозри, які ґрунтуються, зокрема, на: критеріях ризиків, визначених самостійно суб`єктом первинного фінансового моніторингу з урахуванням критеріїв ризиків, встановлених центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму; встановленні за результатами проведеного аналізу факту (фактів) невідповідності фінансової (фінансових) операції (операцій) фінансовому стану та/або змісту діяльності клієнта; типологічних дослідженнях у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, підготовлених та оприлюднених спеціально уповноваженим органом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.48 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банкам забороняється здійснювати ризикову діяльність, що загрожує інтересам вкладників чи інших кредиторів банку. Перелік ознак, наявність яких є підставою для висновку Національного банку України про провадження банком ризикової діяльності, що загрожує інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, визначається нормативно-правовим актом Національного банку України та оприлюднюється у встановленому законом порядку.

Постановою Правління Національного банку України від 17 серпня 2012 року №346, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 17 вересня 2012 року за №1590/21902, затверджено Положення про застосування Національним банком України заходів впливу, відповідно до п.3.3 якого ознаками здійснення банками ризикової діяльності у сфері фінансового моніторингу, зокрема, можуть бути: проведення клієнтами банку фінансових операцій, що не мають документального підтвердження очевидної економічної доцільності (сенсу) та/або, якщо у банку немає документів (інформації) щодо реальних фінансових можливостей здійснення фінансових операцій клієнтів, або в разі невідповідності фінансових операцій клієнта наявним у банку документам (інформації) щодо фінансового стану та/або змісту діяльності (соціального статусу) клієнта; участь банку (надання банком послуг) у проведенні фінансових операцій, характер або наслідки яких дають підстави вважати, що вони можуть бути пов`язані з виведенням капіталів, легалізацією кримінальних доходів, конвертацією (переведенням) безготівкових коштів у готівку, здійсненням фіктивного підприємництва, уникненням оподаткування тощо (зокрема пов`язаних зі зняттям готівкових коштів, переказом коштів за кордон, купівлею-продажем цінних паперів, використанням рахунків осіб не за призначенням тощо); проведення банком або клієнтами банку фінансових операцій, характер або наслідки яких дають підстави вважати, що вони можуть бути пов`язані з уникненням виконання вимог та обмежень, передбачених банківським, валютним законодавством, законодавством з питань фінансового моніторингу; нездійснення банком достатніх заходів для запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, та фінансуванню тероризму; невикористання банком права відмовити в проведенні клієнтами банку регулярних фінансових операцій, характер яких дає підстави вважати, що вони можуть бути пов`язані з використанням послуг банку для легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму, фінансування розповсюдження зброї масового знищення чи вчинення іншого злочину; здійснення банком або клієнтами банку фінансових операцій з використанням втрачених, викрадених документів або таких, що мають ознаки підроблених, недійсних (нікчемних); здійснення фінансової операції клієнтом, який є публічним діячем, особою, близькою або пов`язаною з публічним діячем, щодо якого (якої) банк не має документально підтверджених відомостей стосовно джерел походження коштів (активів, прав на такі активи), достатніх для підтвердження його (її) реальних фінансових можливостей проводити чи ініціювати проведення відповідної фінансової операції; створення/складення банком та/або подання ним Національному банку недостовірної(их) інформації/документів/висновків; неодноразове проведення клієнтом банку фінансових операцій з перерахування коштів за кордон як здійснення авансових платежів (попередньої оплати) на виконання зовнішньоекономічного(их) договору(ів), стосовно якого(их) банку було відомо або могло бути відомо, зокрема із публічних джерел або від інших фінансових установ, що контрагент(и) неодноразово порушує(ють) виконання / не виконує(ють) умов(и) відповідного(их) зовнішньоекономічного(их) договору(ів); проведення фінансових операцій клієнтів, щодо яких банком не вжито достатніх заходів стосовно встановлення їх кінцевого(их) бенефіціарного(их) власника(ів) [контролера(ів)] та/або щодо яких є підстави вважати, що вони використовують агентів, номінальних утримувачів (номінальних власників) або посередників з метою приховування кінцевого(их) бенефіціарного(их) власника(ів) [контролера(ів)].

В листі Національного банку України від 02 грудня 2014 року №48-404/71535 «Щодо забезпечення проведення банком ефективного аналізу документів, які є підставою для купівлі іноземної валюти» (втратив чинність 18 грудня 2015 року) вказано, що ознаками удаваних угод є угоди, в тому числі щодо постачання товарів в Україну, в яких товаровиробник не є постачальником товарів та/або отримувачем коштів.

Відповідно до листа Національного банку України від 18 грудня 2015 року №25-02002/101317 «Про використання індикаторів підозрілих фінансових операцій» (був чинний до 01.06.2018) банкам необхідно забезпечити здійснення всебічного аналізу та перевірки документів (інформації) про фінансові операції та їх учасників, які є підставою для: купівлі іноземної валюти з метою перерахування за межі України; перерахування іноземної валюти за межі України; перерахування коштів у гривнях на користь нерезидентів через кореспондентські рахунки банків-нерезидентів, відкриті в уповноважених банках; перерахування коштів на користь нерезидентів через філії уповноважених банків, відкриті на території інших держав; надання згоди на обслуговування операцій за договором (у тому числі внесення змін) щодо отримання резидентами кредитів, позик, поворотної фінансової допомоги в іноземній валюті від нерезидентів (далі - фінансові операції). Аналіз документів уключає вивчення суті та мети фінансової операції, інформації про її учасників та здійснюється з метою виявлення індикаторів підозрілої фінансової операції 1, ознак здійснення банком ризикової діяльності 2 та/або підстав уважати, що характер або наслідки фінансових операцій можуть нести реальну або потенційну небезпеку використання уповноваженого банку з метою легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму або фінансування розповсюдження зброї масового знищення.

Підпунктами 3.1, 3.3 п.3 та пп.4.3 п.4 Переліку індикаторів підозрілих фінансових операцій та додаткових документів, необхідних для проведення аналізу (додаток до листа Національного банку України від 18 грудня 2015 року №25-02002/101317) до індикаторів підозрілої фінансової операції віднесено наступні випадки: зовнішньоекономічний договір передбачає перерахування коштів на користь третьої сторони; кошти, що використовуються для здійснення фінансових операцій, попередньо надходять на рахунок клієнта як фінансова допомога, сплата за цінні папери, позики, надходження за договорами переведення боргу та/або відступлення права вимоги у зобов`язанні, поповнення рахунку, повернення коштів, водночас за рахунком не здійснюються або здійснюється незначна кількість фінансових операцій, що пов`язані з господарською діяльністю, визначеною згідно з класифікацією видів економічної діяльності - КВЕД; Банк контрагента за фінансовою операцією має місце реєстрації у державах Балтії. Місцезнаходження контрагента за межами цих держав.

Рішенням Правління ПАТ «Банк «Портал» від 02 жовтня 2015 року затверджено Програму здійснення фінансового моніторингу за напрямками діяльності ПАТ «Банк» «Портал» в процесі обслуговування клієнтів (а.с.216 т.5), відповідно до п.п.31, 32 якої фінансова операція підлягає внутрішньому фінансовому моніторингу, якщо вона має одну або більше ознак, визначених статтею 16 Базового закону, або містить інші ризики. Внутрішньому фінансовому моніторингу за напрямом діяльності Банку в процесі обслуговування клієнтів, пов`язаних із розрахунковим обслуговуванням в національній та іноземних валютах відносяться фінансові операції щодо яких виникають підозри, які ґрунтуються, зокрема, на: критеріях ризиків, визначених самостійно Банком з урахуванням критеріїв ризиків, встановлених центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму; встановленні за результатами проведеного аналізу факту (фактів) невідповідності фінансової (фінансових) операції (операцій) фінансовому стану та/або змісту діяльності клієнта; типологічних дослідженнях у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму чи фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, підготовлених та оприлюднених СУО.

Правила фінансового моніторингу ПАТ «Банк «Портал» також затверджено Рішенням Правління ПАТ «Банк «Портал» від 02 жовтня 2015 року (а.с.127 т.5), відповідно до п.64 яких працівники структурних підрозділів Банку, які відповідальні за виконання внутрішніх документів Банку з питань фінансового моніторингу, зобов`язані здійснювати аналіз фінансових операцій клієнтів з метою виявлення таких, які відповідно до Закону та Додатку 2 до цих Правил підлягають фінансовому моніторингу (обов`язковому, внутрішньому).

Згідно з п.70 вказаних Правил основним завданням Управління фінансового моніторингу є здійснення щоденного аналізу фінансових операцій клієнтів з метою виявлення тих, які відповідно до Закону та Додатку 2 до цих Правил підлягають фінансовому моніторингу (обов`язковому, внутрішньому).

Відповідно до пункту 38 Програми здійснення фінансового моніторингу за напрямками діяльності ПАТ «Банк «Портал» в процесі обслуговування клієнтів працівники Банку для належного кодування операцій, які підлягають внутрішньому фінансовому моніторингу, мають використовувати довідник кодів ознак фінансових операцій (Додаток 2).

Додатком 2 до Правил фінансового моніторингу ПАТ «Банк «Портал» «Коди ознак фінансових операцій, що підлягають обов`язковому та внутрішньому фінансовому моніторингу» та Додатком 2 до Програми здійснення фінансового моніторингу за напрямками діяльності ПАТ «Банк «Портал» в процесі обслуговування клієнтів «Довідник кодів ознак фінансових операцій, що підлягають внутрішньому фінансовому моніторингу» визначено ознаки фінансової операції, яка підлягає внутрішньому фінансовому моніторингу «Регулярне одержання або надання фінансової допомоги, у тому числі від нерезидентів, чи надання фінансової допомоги нерезидентам» (код за ознакою - « 416»).

У п.6 вказаної Програми та п.4 наведених Правил зазначено, що «регулярність» - це кількісний показник, що характеризується здійсненням трьох і більше разів на місяць певних дій.

Отже, нормативними актами і рекомендаціями Національного банку України та внутрішніми правилами і програмами ПАТ «Банк «Портал» наведено ознаки фінансових операцій, які підлягають фінансовому моніторингу, як ризикові, в тому числі операції на підставі постачання товарів в Україну, в яких товаровиробник не є постачальником товарів та/або отримувачем коштів; якщо зовнішньоекономічний договір передбачає перерахування коштів на користь третьої сторони; кошти, що використовуються для здійснення фінансових операцій, попередньо надходять на рахунок клієнта як фінансова допомога, сплата за цінні папери, позики, надходження за договорами переведення боргу та/або відступлення права вимоги у зобов`язанні.

Як вбачається з довідки від 02 березня 2017 року (а.с.39 т.1) та підтверджується наявними в матеріалах справи копіями справ клієнтів ПАТ «Банк «Портал» вбачається, що за результатами вибіркової перевірки руху коштів клієнтів було встановлено, що 66,98% відсотків всіх фінансових операцій, здійснених клієнтами позивача із перерахування коштів за кордон зі своїх рахунків відкритих у позивача за період з 16.11.2015 до 30.06.2016 (включно) становлять фінансові операції ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» та ТОВ «Оптом та Вроздріб» із перерахування коштів за кордон на загальну суму 2357400,00 доларів США (еквівалент 57562700,61 грн.), а саме: ТОВ «Праймс Трейд» та ТОВ «Інком Ейбі» за період з 23 жовтня 2015 року до 08 грудня 2015 року (включно) здійснили 32 фінансові операції із перерахування коштів за кордон на рахунок компанії NORDEXA L.P. (Великобританія), відкритий в Versobank (Естонія), на загальну суму 1760012,00 доларів США (еквівалент 41027239,80 грн.), із них за період з 16 листопада 2015 року до 08 грудня 2015 року (включно) - кошти на загальну суму 995300,00 доларів США (еквівалент 23564361, 88 грн.) та ТОВ «Оптом та Вроздріб» здійснило за період з 25 березня 2016 року до 30 червня 2016 року 13 фінансових операцій із перерахування за кордон на рахунок компанії MAGIOLLA TRADING S.R.O. (Чеська Республіка) коштів на загальну суму 1362100,00 доларів США (еквівалент 33998338,73 грн.).

32 фінансові операції ТОВ «Праймс Трейд» та ТОВ «Інком Ейбі» здійснювались на підставі договорів та додаткових угод до них, відповідно до умов яких отримувач коштів змінювався з одних компаній на іншу компанію NORDEXA L.P. (Великобританія).

ТОВ «Праймс Трейд» здійснило 29 фінансових операцій із перерахування коштів за кордон на рахунок компанії NORDEXA L.P. (Великобританія) на загальну суму 1510662,31 доларів США (еквівалент 35133532,54 грн.), із них за період з 16 листопада 2015 року до 01 грудня 2015 року - кошти на загальну суму 745950,00 доларів США (еквівалент 17670654,62 грн.) на підставі:

- договору №2/UA-2015 від 15 вересня 2015 року, укладеного з MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI (Туреччина) та додаткової угоди № 1 від 02 жовтня 2015 року до нього якою передбачено, що «..допускаються комбіновані розрахунки, а саме можлива оплата на рахунок третьої сторони: NORDEXA L.P.... »;

- договору №3/UA-2015 від 07 жовтня 2015 року, укладеного з MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI та додаткової угоди № 1 від 28 жовтня 2015 року якою передбачено, що «..допускаються комбіновані розрахунки, а саме можлива оплата на рахунок третьої сторони: NORDEXA L.P.... ».

Фінансові операції за договорами №2/UA-2015 від 15 вересня 2015 року та №3/UA-2015 від 07 жовтня 2015 року було здійснено після укладання додаткових угод до них на користь NORDEXA L .P. (Великобританія), при цьому умовами додаткових угод не було передбачено здійснення жодних розрахунків між NORDEXA L . P. та MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI.

ТОВ «Інком Ейбі» здійснило 3 фінансові операції із перерахування коштів за кордон компанії NORDEXA L.P. (Великобританія) на загальну суму 249350,00 доларів США (еквівалент 5893707,26 грн.) за період з 30 листопада 2015 року до 08 грудня 2015 року на підставі договору № 1/UA-2015 від 05 листопада 2015 року укладеного з MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI (Туреччина) та додаткової угоди № 1 від 20 листопада 2015 року «Договір про відступлення прав вимоги» відповідно до якої MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI уступає право вимоги за контрактом 1/UA-2015 від 05 листопада 2015 року компанії NORDEX L.P. (Великобританія) та при цьому не передбачено здійснення жодних розрахунків між NORDEXA L.P. та MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI.

Рахунок на який ТОВ «Праймс Трейд» та ТОВ «Інком Ейбі» перераховували грошові кошти NORDEXA L.P. (Великобританія) відкритий в Versobank (адреса: Parnu mnt.12, 10148 Tallinn, Estonia).

ТОВ «Оптом та Вроздріб» здійснило 13 фінансових операцій із перерахування за кордон на підставі договору № 1/UA-2016 від 05 січня 2016 року укладеного з MAGIOLLA TRADING S.R.O. (Чеська Республіка) та додаткової угоди до нього від 27 травня 2016 року №1-11. Відповідно до ВМД відправником товару за який було здійснено перерахування коштів за вказаним договором є MATEKS DEMIR CELIK INS. TEKS. SAN. VE DIS. TIC. LTD. STI, водночас дані про вказане підприємство в договорі № 1/UA-2016 від 05 січня 2016 року та укладений до нього додатковій угоді відсутні.

Крім того, під час проведення перевірки позивача було встановлено, що на рахунок ТОВ «Праймс Трейд» № НОМЕР_1 за період з 11 листопада 2015 року до 03 грудня 2015 року, зокрема, надходили кошти переважно від: ТОВ «Деас Трейд» з рахунку, відкритого в ПАТ КБ «Євробанк», у сумі 18000000,00 грн. з призначенням платежу: «Оплата по договору про відступлення права вимоги № 20/10/15 від 20.10.2015 р. без ПДВ», ТОВ «Ванеса» з рахунку, відкритого у позивача, у сумі 1880365,00 грн. з призначенням платежу: «Поворотня безвідсоткова фінансова допомога, згідно договору №20/10-15-ФД від 20.10.2015р.Без ПДВ.», ТОВ «ПС «Атланта Капітал» з рахунку, відкритого у ПАТ «Банк «Портал», у сумі 1561990 грн. з призначенням платежу: «Оплата заборгованості зг. дог. про відступлення права вимоги, що виникла за акції прості іменні, Мб/н від 23.10.2015р. Без ПДВ», ТОВ «Ейбі Дев» з рахунку, відкритого у ПАТ «Банк «Портал», у сумі 1400000,00 грн. з призначенням платежу: «За товар зг. Дог №10092015-1 від 10.09.2015р в т. ч. ПДВ 20% 233333.33 грн.»; на рахунок ТОВ «Праймс Трейд» НОМЕР_7 надходили кошти переважно 22 березня 2016 року, 31 травня 2015 року та за період з 22 березня 2016 року по 24 червня 2016 року від ТОВ «Азаріс» у сумі 33942960,50 грн. з призначенням платежу: «Передплата за тканину та одяг, зг.дог.№04/It 18.04.2016р., в т. ч. ПДВ 20%...» та 22 березня 2016 року від ТОВ «Ейбі Дев» у сумі 275000,00 грн. з призначенням платежу: «За тканину та одяг, зг.Дог. №0401162 від 04.01.16р....»; на рахунок ТОВ «Інком Ейбі» № НОМЕР_2 , за період з 25 листопада 2015 року до 03 грудня 2015 року, зокрема, надходили кошти переважно від: ТОВ «Сінс Трейдінг» з рахунку, відкритого у ПАТ «Банк «Портал», у сумі 4350000,00 грн. з призначенням платежу: «Зворотно-фінансова допомога, зг.Дог. №0211-1 від 02.11.15р. Без ПДВ.», ТОВ «Екострім» з рахунку, відкритого в AT «УкрСиббанк», у сумі 1000000,00 грн. з призначенням платежу: «Поворотна безвідсоткова фінансова допомога, згідно договору №1/12-15-ФД від 01.12.2015р.Без ПДВ.»; ТОВ «Пасифік Сін» з рахунку, відкритого в ПАТ «КласикБанк» у сумі 3000000,00 грн. з призначенням платежу: «оплата согласно договора переуступки по договору №0212П від 01.12.2015 без ПДВ» ТОВ «Укрторгпостач Компані» з paxунку, відкритого в ПУАТ «СмартБанк», у сумі 2725900,00 грн. з призначенням платежу: «Оплата за побутові товари згідно договору про відступлення права вимоги № 11/15 від 10.11.2015 р. Без ПДВ»; ТОВ «Білдкрон» з рахунку, відкритого в ПАТ «Укрсоцбанк», у сумі 400003,00 грн. з призначенням платежу: «Оплата за побутові товари згідно договору про відступлення права вимоги № 11/15 від 10.11.2015 р. Без ПДВ».

Також відповідачем встановлено, що ПАТ «Банк «Портал» оцінив фінансовий стан вказаних підприємств як задовільний виключно за рахунок таких показників, як «період діяльності юридичної особи з моменту державної реєстрації», «розмір статутного капіталу», «кількість штатних працівників», однак відповідно до інформації, що міститься в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань в основних контрагентів, що здійснювати перерахування коштів на рахунки ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» та ТОВ «Оптом та Вроздріб», які в подальшому були перераховані за кордон, незначний за розміром статутний капітал (від 100,00 грн. до 1000,00 грн.), основний вид діяльності за КВЕД - роздрібна та оптова торгівля, державна реєстрація всіх підприємств проведена у 2015 році, одна і та ж особа є директором/власником суб`єкта господарювання та при цьому у ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» у незначний період відбувалась зміна директорів/власників (директор ТОВ «Праймс Трейд» у певний період був також директором ТОВ «Інком Ейбі»), кількість працівників становить від 1 до 5.

Отже, здійснені операції по рахункам клієнтів ПАТ «Банк «Портал», а саме ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» та ТОВ «Оптом та Вроздріб» є такими, що підпадають під визначення таких, що мають ознаки ризикових, з огляду на те, що кошти на рахунок зазначених товариств надходили переважно як фінансова допомога, на підставі відступлення прав вимоги, а розрахунки в іноземній валюті за зовнішньоекономічними договорами проводились на користь третьої сторони, яка не є постачальником або виробником придбаного товару і питома вага фінансових операцій щодо перерахунку коштів за кордон ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» та ТОВ «Оптом та Вроздріб» становить 66,98% всіх фінансових операцій, здійснених клієнтами позивача із перерахування коштів за кордон зі своїх рахунків за період з 16 листопада 2015 року до 30 червня 2016 року.

Апелянт стверджує, що всі зазначені операції здійснювались на підставі реальних угод, за результатом виконання яких на митну територію України було поставлено придбаний товар та під час митного оформлення якого до бюджету було сплачено всі передбачені законодавством митні платежі, а тому зазначені операції в жодному разі не спрямовані на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення.

Колегія суддів звертає увагу, що позивач в даному випадку був притягнутий до відповідальності не за проведення операцій вчинених з метою легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення, а за здійснення операцій, що мають ознаки ризикових та підлягали фінансовому моніторингу, який не було належним чином здійснено, не повідомлено спеціально уповноважений орган про фінансові операції проведені ТОВ «Праймс Трейд», ТОВ «Інком Ейбі» та ТОВ «Оптом та Вроздріб», не використано право зупинення чи відмови у здійсненні фінансових операцій, з метою уникнення ризику використання їх з протиправною метою, враховуючи, що зазначені операції мали викликати підозру з огляду на обставини надходження коштів на рахунки вказаних клієнтів та перерахування коштів за кордон на рахунки компаній, які не є виробником чи постачальником придбаної за умовами договору та митними деклараціями товару.

Крім того, позивачем також не було виявлено фінансові операції, що підлягали внутрішньому фінансовому моніторингу за Кодом ознак фінансових операцій, що підлягають обов`язковому та внутрішньому фінансовому моніторингу №416 - «Регулярне одержання або надання фінансової допомоги, у тому числі від нерезидентів, чи надання фінансової допомоги нерезидентам» здійсненим по рахункам клієнтів ТОВ «Сільтехпромпостач», ТОВ «Укр-Буд-Траст», ТОВ «Укрпромус Лтд», ТОВ «Ік «Атланта Капітал», ТОВ «Вест Торг Маркет», ТОВ «Ейбі Дев», ОСОБА_3 , ТОВ «Компанія «Преєтиж-плюс», ТОВ «Торгівельна Ланка», враховуючи що вказані підприємства регулярно здійснювалось надання та отримання зворотної фінансової допомоги/безпроцентної поворотної фінансової допомоги.

Частиною 19 ст.9 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачено, що ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до/або під час встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), але до проведення фінансової операції, відкриття рахунка. У разі якщо особа діє як представник клієнта, суб`єкт первинного фінансового моніторингу повинен перевірити на підставі офіційних документів наявність у цієї особи відповідних повноважень, а також здійснити ідентифікацію та верифікацію такої особи.

Пунктом 25 ч.2 ст.6 цього Закону передбачено, що суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний підтверджувати під час проведення верифікації відповідність ідентифікаційних даних особи клієнта (представника клієнта) відомостям, зазначеним в отриманих від нього офіційних документах, а також відповідність оформлення офіційних документів вимогам законодавства та перевіряти їх чинність (дійсність).

Відповідно до п.30 ст.1 зазначеного Закону офіційний документ - документ, складений, виданий, засвідчений з дотриманням визначених законодавством норм уповноваженою особою, якій законодавством надано право у зв`язку з її професійною чи службовою діяльністю складати, видавати, засвідчувати певні види документів, що підтверджує чи посвідчує певні події, явища або факти і який містить передбачені законодавством реквізити та відомості.

Згідно з п.34 ст.1 наведеного Закону представник клієнта - особа, яка на законних підставах має право вчиняти певні дії від імені клієнта.

Постановою Правління Національного банку України від 12 листопада 2003 року №492, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 17 грудня 2003 року за № 1172/8493, затверджено Інструкцію про порядок відкриття, використання і закриття рахунків у національній та іноземних валютах, відповідно до п.20.5 р.20 «Порядок закриття рахунків клієнтів банків» заява про закриття поточного рахунку юридичної особи підписується керівником юридичної особи або іншою уповноваженою на це особою і засвідчується відбитком печатки (за наявності) юридичної особи.

Відповідно до ч.1 ст.202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 ст.92 ЦК України встановлено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Згідно з ч.5 ст.65 ГК України керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію підприємства і вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами.

З аналізу наведених норм законодавства вбачається, що заява про закриття поточного рахунку юридичної особи підписується керівником юридичної особи або іншою уповноваженою на це особою при цьому обов`язок щодо здійснення перевірки на підставі офіційних документів у особи відповідних повноважень, а також здійснити її верифікацію та ідентифікацію покладено на суб`єкта первинного фінансового моніторингу.

Як вбачається з довідки від 02 березня 2017 року (а.с.39 т.1) під час подання заяв про закриття поточних рахунків певних клієнтів ПАТ «Банк «Портал» не було здійснено відповідної перевірки повноважень осіб, які подавали такі заяви, зокрема: ТОВ «Фронет», якому позивач 15 липня 2016 року закрив рахунок № НОМЕР_3 (у гривні) на підставі звернення (заяви) про закриття поточного рахунку від 15 липня 2016 року, підписаного ОСОБА_4 . без наявних на це повноважень, оскільки відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 15 липня 2016 року (на дату закриття рахунку), керівником ТОВ «Фронет» з 12 травня 2016 року є ОСОБА_19 і зазначена інформація внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 20 травня 2016 року; ТОВ «Внучата», якому позивач 06 січня 2016 року закрив рахунок № НОМЕР_4 (у гривні) на підставі звернення (заяви) про закриття поточного рахунку від 06 січня 2016 року, підписаного ОСОБА_5 . без наявних на це повноважень, оскільки відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, станом на 06 січня 2016 року (на дату закриття рахунку), керівником ТОВ «Внучата» з 25 грудня 2015 року є ОСОБА_18 і вказана інформація внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 30 грудня 2015 року; ПП «ПЗ «Олександрівка», якому позивач 18 березня 2016 року закрив рахунки № НОМЕР_5 (у гривні, євро, долар США) на підставі звернення (заяви) про закриття поточного рахунку від 18 березня 2016 року, підписаного ОСОБА_6 , без наявних на це повноважень, оскільки відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, станом на 18 березня 2016 року (на дату закриття рахунку), керівником ПП «ПЗ «Олександрівка» з 24 грудня 2015 року є ОСОБА_20 та вказана інформація внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 24 грудня 2015 року.

Наведені обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи копіями справ вказаних підприємств.

Частиною 1 ст.10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» передбачено, якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.

Згідно з ч.3 ст.11 зазначеного Закону банки, бюро кредитних історій на свій електронний запит отримують інформацію з Єдиного державного реєстру в електронному вигляді у форматі бази даних, витягу та/або в іншій формі у режимі реального часу на платній основі на підставі договорів, укладених з технічним адміністратором.

Апелянт не заперечує встановлені Національним банком України обставини, однак зазначає що банк не зобов`язаний при здійсненні кожної конкретної операції чи правочину проводити перевірку повноважень клієнта у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, оскільки обов`язок повідомити щодо зміни в складі керівних кадрів покладено саме на клієнта відповідно до умов укладених договорів та законодавства.

Колегія суддів відхиляє наведені посилання позивача, оскільки наведеними вище положеннями законодавства чітко встановлено обов`язок суб`єкта первинного фінансового моніторингу перевіряти наявність у особи, яка діє як представник клієнта, відповідних повноважень, а також здійснювати її ідентифікацію та верифікацію. Зазначений обов`язок жодним чином не ставиться в залежність від повідомлення чи не повідомлення клієнтом банку інформації про здійснені зміни.

Відповідно до п.2 ч.2 ст.6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» на суб`єкта первинного фінансового моніторингу покладено обов`язок здійснювати уточнення інформації про клієнта у випадках, встановлених законом.

Пунктом 44 ст.1 вказаного Закону передбачено, що уточнення інформації про клієнта - актуалізація даних щодо клієнта, в тому числі ідентифікаційних даних, шляхом отримання документального підтвердження наявності (відсутності) змін у них.

Згідно з ч.17 ст.9 цього Закону суб`єкти державного фінансового моніторингу, які відповідно до цього Закону виконують функції державного регулювання і нагляду за суб`єктами первинного фінансового моніторингу, можуть встановлювати особливості ідентифікації та/або верифікації клієнтів (представників клієнтів), вивчення клієнтів, уточнення інформації про клієнтів для відповідних суб`єктів первинного фінансового моніторингу залежно від специфіки їх діяльності та/або ризиків клієнтів.

Постановою Правління Національного банку України від 26 червня 2015 року №417 затверджено Положення про здійснення банками фінансового моніторингу, відповідно до п.63 якого банк зобов`язаний проводити додаткове уточнення інформації щодо ідентифікації та вивчення клієнта в разі: зміни кінцевого(их) бенефіціарного(их) власника(ів) [контролера(ів)] клієнта юридичної особи або виявлення банком розбіжностей щодо відомостей про кінцевого(их) бенефіціарного(их) власника(ів) [контролера(ів)]; зміни місцезнаходження клієнта - юридичної особи, фізичної особи - підприємця; унесення змін до установчих документів; закінчення строку (припинення) дії, втрати чинності чи визнання недійсними поданих документів. Банк у Програмі ідентифікації, верифікації та вивчення клієнтів банку може передбачити інші випадки здійснення додаткового уточнення інформації щодо ідентифікації клієнта (представника клієнта) та вивчення клієнта. Банк вживає заходів щодо додаткового уточнення інформації протягом двох місяців із дня отримання відповідної інформації / настання події.

Аналогічні підстави за яких працівник структурного підрозділу банку зобов`язаний проводити додаткове уточнення інформації щодо ідентифікації та вивчення клієнта наведені у п.75 р.6.4 Програми ідентифікації, верифікації та вивчення клієнтів ПАТ «Банк «Портал» (а.с.176 т.5).

В той же час, як встановлено Національним банком України під час перевірки ПАТ «Банк «Портал», відображено в довідці від 02 березня 2017 року (а.с.39 т.1) та підтверджується матеріалами справи: станом на 22 грудня 2016 року інформація, що містилась в справі ТОВ «Азаріс» стосовно місцезнаходження, кінцевих бенефіціарних власників (контролерів), керівника, не відповідає інформації, зазначеній в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, оскільки в справі клієнта вказано, що місцезнаходженням товариства є - м.Київ, вул.Ярославів Вал, буд.13/2 літ. «Б», власниками 70% статутного капіталу є ОСОБА_7 , який одночасно зазначений, як директор підприємства, 30% - ОСОБА_8 , однак відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 22 грудня 2016 року місцезнаходженням ТОВ «Азаріс» є м.Чернігів, пр-т Миру, буд.49 «А», одночасно директором (керівником) та власником (учасником) (бенефіціарним власником) 100% статутного капіталу товариства є ОСОБА_9 (зміни до ЄДР внесені 19 січня 2016 року); станом на 23 грудня 2016 року інформація, яка міститься в справі ТОВ «Аграрна Ініціатива» свідчила, що місцезнаходженням підприємства є Київська обл., м.Переяслав-Хмельницький, вул.Богдана Хмельницького, буд. 38-а, офіс 4, власником (учасником) 100% статутного капіталу є ОСОБА_10 , яка одночасно, зазначена, як директор (керівник) товариства, однак відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань станом на 23 грудня 2016 року місцезнаходженням товариства є Чернігівська область, Бахмацький район, м.Бахмач, проспект Чернігівська, буд. 5 «А», офіс 108 (зміни внесені 12 жовтня 2016 року), власниками (бенефіціарними власниками) по 50% статутного капіталу є ОСОБА_11 та ОСОБА_12 (зміни внесені до 22 червня 2016 року). При цьому ОСОБА_11 одночасно зазначений, як директор (керівник) підприємства; станом на 22 грудня 2016 року у справі ТОВ «Орбітай» містилась інформація, що власником 100% статутного капіталу товариства є ОСОБА_13 , який одночасно зазначений, як директор (керівник) підприємства, однак відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань власниками (бенефіціарними власниками) по 50% статутного капіталу товариства є ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , при цьому ОСОБА_15 . одночасно, зазначений як керівник (директор) підприємства (зміни внесені 21 липня 2016 року).

Аналогічні обставини щодо не відповідності даних, які містяться у справах клієнтів ПАТ «Банк «Портал» та в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань в частині кінцевих бенефіціарних власників (контролерів), керівника, розміру статутного капіталу, місцезнаходження були встановлені щодо клієнтів позивача ТОВ «Доні Солюшн», ТОВ «Джоінт Медікал», ТОВ «Стіл Кінг» та ТОВ «Укрлайф Плюс» і вказана невідповідність мала місце протягом значно більше ніж 2 місяці.

Наведене підтверджує факт того, що позивачем не виконано обов`язку додаткового уточнення інформації щодо ідентифікації та вивчення вказаних клієнтів в частині розміру статутного капіталу, найменування, місцезнаходження, кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) керівників у передбачені законодавством строки, а саме протягом двох місяців із дня настання події.

Згідно з ч.4 ст.6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний встановити високий ризик, зокрема, стосовно таких клієнтів, зокрема, національних, іноземних публічних діячів та діячів, що виконують політичні функції в міжнародних організаціях, або пов`язаних з ними осіб, факт належності до яких клієнта або особи, що діє від їх імені, встановлений суб`єктом первинного фінансового моніторингу.

Відповідно до пп. «г» п.2 ч.5 наведеної статті суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний здійснювати до клієнтів високого ризику такі додаткові заходи стосовно національних, іноземних публічних діячів та діячів, що виконують політичні функції в міжнародних організаціях, їх близьких осіб або пов`язаних з ними осіб (пов`язаними особами є особи, з якими члени сім`ї національних, іноземних публічних діячів та діячів, що виконують політичні функції в міжнародних організаціях мають ділові або особисті зв`язки, а також юридичні особи, кінцевими бенефіціарними власниками (контролерами) яких є такі діячі чи їх члени сім`ї або особи, з якими такі діячі мають ділові або особисті зв`язки), в тому числі, проводити з урахуванням рекомендацій відповідного суб`єкта державного фінансового моніторингу, який згідно з цим Законом виконує функції державного регулювання та нагляду за суб`єктом первинного фінансового моніторингу, первинний фінансовий моніторинг фінансових операцій, учасниками або вигодоодержувачами яких є такі особи, у порядку, визначеному для клієнтів високого ризику.

Положеннями п.п.25, 31 ст.1 наведеного Закону визначено, що національні публічні діячі - фізичні особи, які виконують або виконували протягом останніх трьох років визначені публічні функції в Україні, зокрема, керівники керівних органів політичних партій та члени їх центральних статутних органів; первинний фінансовий моніторинг - сукупність заходів, які здійснюються суб`єктами первинного фінансового моніторингу і спрямовані на виконання вимог цього Закону, нормативно-правових актів суб`єктів державного фінансового моніторингу, що включають, зокрема, проведення обов`язкового та внутрішнього фінансового моніторингу.

Пунктом 17 ч.1 ст.15 вказаного Закону передбачено, що фінансова операція підлягає обов`язковому фінансовому моніторингу у разі, якщо сума, на яку вона здійснюється, дорівнює чи перевищує 150000 гривень (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї або проводять та надають можливість доступу до азартних ігор у казино, будь-яких інших азартних ігор, у тому числі електронне (віртуальне) казино, - 30000 гривень) або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну 150000 гривень (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї або проводять та надають можливість доступу до азартних ігор у казино, будь-яких інших азартних ігор, у тому числі електронне (віртуальне) казино, - 30000 гривень), та має одну або більше таких ознак, зокрема, фінансові операції осіб, щодо яких встановлено високий ризик.

Згідно з п.3 Постанови Правління Національного банку України від 26 червня 2015 року №417 банкам визначено привести у відповідність до вимог законодавства України ідентифікацію та виявити факт належності до публічних осіб, до осіб, близьких або пов`язаних із публічними особами, наявних клієнтів / представників клієнтів, щодо яких установлено високий рівень ризику, - протягом трьох місяців із дня набрання чинності цією постановою, щодо інших клієнтів / представників клієнтів - протягом шести місяців із дня набрання чинності цією постановою. Приведення у відповідність до вимог законодавства України ідентифікації та виявлення фактів належності до публічних осіб, до осіб, близьких або пов`язаних із публічними особами, наявних клієнтів / представників клієнтів, які не підтримують ділових (договірних) відносин з банком (крім клієнтів високого ризику), може здійснюватися і понад установлені терміни в разі звернення такого клієнта до банку, ініціювання ним проведення фінансових операцій.

Вказана постанова набрала чинності 03 липня 2015 року, а тому визначений Національним банком України строк для виявлення фактів, зокрема, належності до осіб, близьких або пов`язаних із публічними особами сплинув 04 січня 2016 року.

Відповідно до довідки від 02 березня 2017 року (а.с.39 т.1) 14 жовтня 2013 року ТОВ «Автосимерія» відкрило у ПАТ «Банк «Портал» поточний рахунок № НОМЕР_6 (у гривні), в той же час, відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на 04 січня 2016 року кінцевим бенефіціарним власником (контролером) та керівником вказаного товариства є ОСОБА_21 , який є членом сім`ї (чоловіком) ОСОБА_17 , яка належить до публічних осіб, оскільки з 2015 року є головою політичної партії «Миру і Розквіту»). Однак, зазначений факт був встановлений ПАТ «Банк «Портал» 13 червня 2016 року, про що подано доповідну записку.

Апелянт зазначає, що вказаний факт було виявлено ним самостійно до проведення Національним банком України планової виїзної перевірки ПАТ «Банк «Портал», проте, колегія суддів зазначає, що дана обставина була встановлена позивачем після 04 січня 2016 року, а саме 13 червня 2016 року, тобто з пропуском встановленого п.3 Постанови Правління Національного банку України від 26 червня 2015 року №417 строку і лише після встановлення вказаних фактів позивачем було забезпечено здійснення фінансового моніторингу фінансових операцій ТОВ «Автосиметрія» у порядку визначеному, для клієнті високого ризику. В той же час, за період до забезпечення фінансового моніторингу операцій ТОВ «Автосиметрія» вказаним товариством було проведено фінансові операції, а саме 26 січня 2016 року, 01 лютого 2016 року, 02 лютого 2016 року (а.с.51 т.1), фінансовий моніторинг яких здійснено не було, а інформація про зазначені операції була внесена позивачем до реєстру операцій по фінансовому моніторингу та про їх проведення позивачем повідомлено спеціально уповноважений орган лише 16 березня 2017 року, незважаючи на те, що факт необхідності здійснення фінансового моніторингу фінансових операцій ТОВ «Автосиметрія» позивачем було встановлено 13 червня 2016 року.

Таким чином, матеріалами справи в повному обсязі підтверджується вчинення позивачем порушень вимог ч.19 ст.9, п.2 ч.2 ст.6, пп.«г» п.2 ч.5 ст.6, п.3 ч.2 ст.6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення», та з огляду на вчинення позивачем більше двох порушень вимог законодавства з питань фінансового моніторингу та здійснення ризикової діяльності у сфері фінансового моніторингу, Комітет з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України в межах наданих йому повноважень та у спосіб, що передбачений законодавством України прийняв рішення про накладення на ПАТ «Банк «Портал» штрафу у розмірі, що не перевищує 1% від суми зареєстрованого статутного капіталу банку, визначення розміру штрафу належить до дискреційних повноважень Національного банку України та суд не вправі втручатись у його виключну компетенцію, натомість апелянтом на обґрунтовано власних тверджень щодо неадекватності вжитого Національним банком України заходу впливу, з огляду на виявленні численні порушення ПАТ «Банк «Портал» вимог законодавства з питань фінансового моніторингу та здійснення ризикової діяльності у сфері фінансового моніторингу.

З огляду на викладені обставини за результатами розгляду апеляційної скарги, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо обґрунтованості виявлених під час перевірки позивача порушень вимог Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансування розповсюдження зброї масового знищення» і як наслідок про відсутність підстав для скасування рішення Комітету з питань нагляду та регулювання діяльності банків, нагляду (оверсайту) платіжних систем Національного банку України від 01 вересня 2017 року №315, яке прийнято обґрунтовано, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством України, яке регулює спірні правовідносини.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Керуючись ст.ст.243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства «Банк «Портал» - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 28 лютого 2019 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст.329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 18 червня 2019 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма