Справа № 160/3337/19
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2019 року

м. Київ

справа №160/3337/19

адміністративне провадження №К/9901/18043/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2019 року у справі №160/3337/19 за позовом ОСОБА_1 до директора Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації Стрілець Руслана Олександровича, Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації Коломойця Андрія Вікторовича, Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора Департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації Полторацького Олексія Володимировича, директора Департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної держаної адміністрації Буряк Наталії Юріївни, директора Департаменту соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації Кришень Олени Вікторівни про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії відшкодування матеріальної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2019 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2019 року повернуто апелянту у зв`язку із не усуненням недоліків апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

27 червня 2019 року до касаційної інстанції електронною поштою надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на вказану ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2019 року у справі №160/337/19.

У касаційній скарзі позивач, не погоджуючись з ухвалою апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги, посилаючись на неправильне застосування судом попередньої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

За правилами частини першої статті 334 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за відсутності підстав для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження суд касаційної інстанції постановляє ухвалу про відкриття касаційного провадження у справі.

Перевіривши відповідність вказаної касаційної скарги та доданих до неї документів вимогам ст. 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд дійшов висновку, що вказана скарга підлягає залишенню без руху, з огляду на таке.

Згідно з частинами першою-третьою статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги слідує, що оскаржувана ухвала апеляційного суду постановлена 17 травня 2019 року, а касаційну скаргу подано 27 червня 2019 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі скаржник просить поновити строк на касаційне оскарження з посиланням на статті 6, 13, 53 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Водночас, матеріали касаційної скарги не містять обґрунтувань об`єктивної неможливості звернення до суду касаційної інстанції з 17 травня 2019 року. Посилання скаржника на Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод не звільняють останнього від обов`язку дотримуватись процесуальних обов`язків як сторони у справі. Вказані ж доводи безумовно не свідчать про неможливість вчасного подання касаційної скарги.

У зв`язку з наведеним суд не вбачає наявності об`єктивних перешкод для вчасного подання касаційної скарги на вказане судове рішення, а тому підстави визнавати поважними причини пропуску строку на касаційне оскарження відсутні.

Згідно з частиною першою статті 330 та частиною першою статті 331 КАС України касаційна скарга подається у письмовій формі безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронний цифровий підпис», якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з частинами сьомою, восьмою, десятою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

З матеріалів касаційної скарги слідує, що вона підписана ОСОБА_1 з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну поштову адресу суду касаційної інстанції.

Водночас, за змістом підпункту 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Разом із тим, на час звернення скаржника до Верховного Суду із касаційною скаргою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

Згідно з частинами першою та червертою статті 330 КАС України касаційна скарга подається у письмовій формі, до якої додаються копії касаційної скарги відповідно до кількості учасників справи.

Скаржником не дотримано вищевказаних вимог КАС України.

Також відповідно до ч. 4 ст. 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Підпунктом 4 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під дію названої норми підпадають ухвали місцевих та апеляційних адміністративних судів, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, інші процесуальні питання, та якщо ці ухвали можуть бути оскаржені у випадках, установлених процесуальним законом.

Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 гривня.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 1921,00 гривня.

Скаржник до касаційної скарги документ про сплату судового збору не додав, проте просить суд звільнити від сплати судового збору з огляду на відсутність коштів для його сплати. Зокрема, посилається на те, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за 2018 рік.

На підтвердження заявленого клопотання скаржник прикріпив до електронного листа ксерокопії довідки Лівобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Дніпра Дніпропетровської області про отримання пенсії за період січень-грудень 2018 року, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків з І по ІІІ квартал 2018 року та повідомлення про надання субсидій № 032587.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону України від 01 листопада 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати, зокрема, у разі, коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Вирішуючи клопотання скаржника про звільнення від сплати судового збору суддя - доповідач виходить із такого. По-перше, надані скаржником докази на підтвердження скрутного матеріального стану повністю не відображають розмір доходів скаржника за попередній календарний рік, оскільки відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків надані лише з І по ІІІ квартал 2018 року, а не за весь 2018 рік. По-друге, надані скаржником документи є незавіреними жодним чином ксерокопіями, до того ж неналежної якості, що не дозволяє суду дійти висновків щодо їх достовірності.

За наведених обставин, в задоволенні клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору належить відмовити.

За приписами частини 2 статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

У зв`язку з цим відповідно до вимог статей 169, 332 КАС України касаційну скаргу в цій частині слід залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. 3, ст. 169, ч. 4 ст. 330, ст. 332 КАС України,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску ОСОБА_1 строку на касаційне оскарження ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2019 року у справі №160/3337/19.

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за звернення з касаційною скаргою.

Касаційну скаргу на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2019 року у справі №160/3337/19 за позовом ОСОБА_1 до директора Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації Стрілець Руслана Олександровича, Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації Коломойця Андрія Вікторовича, Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної державної адміністрації, Дніпропетровської обласної державної адміністрації, директора Департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації Полторацького Олексія Володимировича, директора Департаменту охорони здоров`я Дніпропетровської обласної держаної адміністрації Буряк Наталії Юріївни, директора Департаменту соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації Кришень Олени Вікторівни про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії відшкодування матеріальної шкоди - залишити без руху.

Надати скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, зазначених у мотивувальній частині ухвали.

Недоліки необхідно усунути шляхом подання до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду:

1) доказів поважності пропуску строку на касаційне оскарження із відповідним документальним підтвердженням;

2) оригіналу документу про сплату судового збору у розмірі 1921 грн. 00 коп. (отримувач коштів УК у Печерському районі/Печерський район/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача 6007, код банку отримувача (МФО) 899998, код класифікації доходу бюджету 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055), символ звітності банку 207);

3) касаційної скарги у письмовій формі та її копії для інших учасників справи у відповідності до вимог частин 1 та 4 статті 330 КАС України.

Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

Л.О. Єресько

А.Г. Загороднюк ,

В.М. Соколов

Судді Верховного Суду