Справа № 120/1835/19-а
Суддя: Свентух Віталій Михайлович
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

м. Вінниця

10 липня 2019 р. Справа № 120/1835/19-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Свентух Віталій Михайлович, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Державного реєстратора Кучерявої Катерини Олександрівни при Кирнасівській селищній раді Тульчинського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Довжок" про визнання протиправним та скасування рішення

в с т а н о в и в :

До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Державного реєстратора Кучерявої Катерини Олександрівни при Кирнасівській селищній раді Тульчинського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Довжок" про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвалою суду від 11.06.2019 року позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 залишено без руху та надано 10-дений строк, з дня вручення копії ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, шляхом:

- надання відомостей, визначених у пункті 2 частини 5 статті 160 КАС України, стосовно представника;

- надання власного письмового підтвердження позивачів про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- надання заяви про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску;

- надання обґрунтування щодо наявності підстав для об`єднання позовних вимог позивачів в межах одного провадження.

Копія ухвали про залишення позовної заяви без руху ОСОБА_2 отримана особисто 18.06.2019 року, відповідно до витягу із офіційного інтернет ресурсу Укрпошти щодо відстеження пересилання поштових відправлень.

ОСОБА_1 отримала ухвалу про залишення позовної заяви без руху 27.06.2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Жодних заяв, матеріалів від позивачів щодо усунення недоліків позовної заяви до суду не надходило.

В свою чергу, представником позивачів вказана вище ухвала отримана 19.06.2019 року.

01.07.2019 року, в межах строку встановленого судом, на виконання вимог ухвали суду представником позивачів подано клопотання про виправлення недоліків позовної заяви.

Строк для усунення недоліків сплив 08.07.2019 року.

Дослідивши подане клопотання представника позивачів, суд зазначає, що вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем повною мірою не виконанні, а недоліки не усунуті.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналась або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

В позовній заяві, позивачі просять визнати протиправним, скасувати рішення про державну реєстрацію змін до іншого речового права щодо реєстрації прав та їх обтяжень за № 41373336 від 31.05.2018 року та №41373333 від 31.05.2018 року.

До суду позивачі звернулися 06.06.2019 року, тобто з пропуском строку визначеного частиною 2 статті 122 КАС України.

В силу частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Виходячи із викладеного ухвалою про залишення позовної заяви без руху надано позивачам строк для усунення недоліків та вказано, що усунути їх слід шляхом надання заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Представник позивачів подав до суду клопотання про виправлення недоліків позовної заяви, в якому обмежився лише стислим викладом обставин пропуску строку звернення до суду.

Частиною 6 статті 161 КАС України визначено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, суд зауважує, що заява про поновлення строку звернення до суду має свій особливий процесуальний характер, а обов`язком позивача в даному випадку є її подання до суду саме окремим процесуальним документом із доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Заяву про поновлення строку звернення до суду, як окремий процесуальний документ, та докази поважності причин строку звернення до суду представником позивачів не подано, а також не додано до клопотання. Отже, недоліки позовної заяви в цій частині не усунуті.

Позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк (п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України).

Крім того, відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Однак, у порушення вказаної вимоги позивачі письмово не підтвердили про те, що ними не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав ні в позовній заяві, ні в клопотанні про виправлення недоліків.

Також, при залишенні позовної заяви без руху, позивачам вказувалось на необхідність надання обґрунтування щодо наявності підстав для об`єднання позовних вимог позивачів в межах одного провадження.

На виконання вказаних вимог, в пункті 4 клопотання про виправлення недоліків позовної, представник позивачів просить прийняти та задовольнити клопотання про об`єднання позовів.

Визначаючись щодо даного процесуального питання , суд виходить із наступного.

Частиною 1 статті 21 КАС України визначено, що позивач може заявити кілька вимог в одній позовній заяві, якщо вони пов`язані між собою.

В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (частина перша статті 172 КАС України).

Отже, з аналізу вказаних процесуальних норм слідує, що позивач наділений правом об`єднати в позовній заяві декілька пов`язаних між собою вимог, основні та похідні вимоги, що стосуються врегулювання правовідносин, які виникли безпосередньо між ним та відповідачем.

Натомість, з матеріалів позовної заяви, судом з`ясовано, що відносно кожного із позивачів відповідачем прийняті окремі оскаржувані рішення, які стосуються різних земельних ділянок.

Наведене свідчить, що в даному адміністративному позові представником позивачів фактично об`єднано не позовні вимоги, а справи за позовами різних фізичних осіб у спорі, який має індивідуальний характер щодо кожного із них.

Застосований представником позивачів підхід об`єднання в одній позовній заяві вимог різних позивачів, спрямований на врегулювання окремих, індивідуальних публічно-правових відносин із відповідачем, а відтак і вирішення окремих, індивідуальних спорів, що не допускається нормами Кодексу адміністративного судочинства України.

Представником позивача ототожнено поняття об`єднання позовних вимог та об`єднання справ (за позовними заявами) різних позивачів, що є неприпустимим, а такий підхід об`єднання не може бути застосовано на стадії оформлення позовної заяви та до відкриття провадження у адміністративній справі.

Таким чином, при оформленні позовної заяви порушено правила об`єднання позовних вимог.

В свою чергу, частина друга цієї статті 172 КАС України визначає, що суд з урахуванням положень частини першої цієї статті може за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи об`єднати в одне провадження декілька справ за позовами:

1) одного й того самого позивача до одного й того самого відповідача;

2) одного й того самого позивача до різних відповідачів;

3) різних позивачів до одного й того самого відповідача.

З аналізу вказаної норми процесуального закону слідує, що об`єднання справ в одне провадження є прерогативою суду. Це право, а не обов`язок суду, і відбувається за клопотанням учасника справи або за ініціативи суду після вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Отже, на стадії визначення щодо відкриття провадження у справі, суд позбавлений процесуальної можливості розгляду клопотань про об`єднання позовів за правилами, визначеними статтею 172 КАС України.

В свою чергу, посилання представника позивачів на те, що підстави, предмет позову та позовні вимоги є однорідними, а тому позови слід об`єднати в одне провадження, суд приймає до уваги, проте вважає необґрунтованими та такими, що не спростовують вищевикладене.

При цьому, законодавець у пункті 6 частини 4 статті 169 КАС України самостійною підставою для повернення позовної заяви визначив випадок, коли порушено правила об`єднання позовних вимог.

Одночасно, слід роз`яснити представнику позивачів, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до суду із окремими позовними заявами від імені та в інтересах кожного із позивачів. А з метою економії процесуального часу, він наділений правом за клопотанням в порядку частини 2 статті 172 КАС України порушити питання про об`єднання в одне провадження декількох справ, після відкриття провадження.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України передбачено, що у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, то позовна заява повертається позивачеві.

Пункт 6 частини 4 статті 169 КАС України визначає, що позовна заява повертається, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

Таким чином, констатовано не в повній мірі виконання вимог ухвали про залишення позову без руху, не усунення недоліків та встановлено порушення правил об`єднання позовних вимог. Отже, наявні дві окремі підстави повернення позовної заяви, передбачені пунктами 1, 6 частини 4 статті 169 КАС України.

Згідно частини 6 статті 169 КАС України, про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу.

Зважаючи на викладене та враховуючи, що провадження у справі не відкрито, позовна заява ОСОБА_1 та ОСОБА_2 разом із усіма доданими до неї документами підлягає поверненню особі, яка її подала.

За правилами ч.ч. 5, 6 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 169, 172, 248, 256 КАС України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до Державного реєстратора Кучерявої Катерини Олександрівни, при Кирнасівській селищній раді, Тульчинського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Довжок" про визнання протиправним та скасування рішення разом з доданими до неї матеріалами повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Свентух Віталій Михайлович