Справа № 154/1579/19
Суддя: Качмар Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-07-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2019 року№ 857/6539/19
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді - Качмара В.Я.,

суддів - Курильця А.Р., Ніколіна В.В.,

при секретарі судового засідання -Ваврик Х.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Волинської митниці ДФС на рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 24 травня 2019 року у справі №154/1579/19 (суддя Вітер І.Р., м.Володимир-Волинський) за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці ДФС про скасування постанови у справі про порушення митних правил, -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Волинської митниці ДФС (далі - Митниця) у якому просив визнати протиправною та скасувати постанову в справі про порушення митних правил від 26.12.2018 №7733/20500/18 (далі - Постанова) та провадження у справі про порушення митних правил закрити.

Рішенням Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 24 травня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

В доводах апеляційної скарги наводячи норми матеріального права та посилаючись на окремі обставини справи вказує на необґрунтованість висновків суду першої інстанції щодо неповідомлення позивача про розгляд справи про порушення митних правил, так як примірник протоколу про порушення митних правил від 13.12.2018 №7733/20500/18 надсилався останньому, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із штрих-кодовим ідентифікатором №701. Також зазначає, що суд не дав належної оцінки тим обставинам, що оскаржувана Постанова відносно ОСОБА_1 винесена 26.12.2018, а митне оформлення належного позивачу автомобіля відбулось лише 06.02.2019. Вважає, що митне оформлення транспортного засобу із добровільною сплатою до державного бюджету коштів на суму 8500 грн не звільняє особу від обов`язку сплатити штраф за правопорушення передбачене частиною третьою статті 470 Митного кодексу України (далі - МК).

Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав.

Учасники справи, в судове засідання не з`явились, про дату, час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином у порядку визначеному статтею 268 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС), а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 КАС, вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що до позивача мають бути застосовані положення абзацу 2 пункту 9-3 «Прикінцевих та перехідних положень» МК, тому він підлягає звільненню від адміністративної відповідальності, передбаченої частиною третьою статті 470 МК за порушення митних правил стосовно транспортного засобу, щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту.

Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з додержанням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що 13.12.2018 старшим державним інспектором митного поста «Піща» Митниці стосовно ОСОБА_1 складено Протокол. У якому зафіксовано, що в результаті проведення аналітично-перевірочних заходів з використанням баз даних, а саме АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДФС встановлено, що 08.09.2018 о 15/17 год на митну територію України через пункт пропуску «Пулемець» митного поста «Піща» Митниці в митному режимі «транзит» заїхав легковий автомобіль марки «Ауді А-4», кузов № НОМЕР_1 , реєстраційний номер Республіки Польща НОМЕР_2 (далі - Автомобіль) під керуванням позивача.

Станом на 13.12.2018 вищезазначений транспортний засіб за межі митної території України не вивезено та в інший митний режим не заявлено, термін перебування на митній території України становить 91 діб.

Відтак, позивачем перевищено встановлений частиною першою статті 95 МК строк для транзитних перевезень.

Термін вивезення Автомобіля з митної території України закінчився 18.09.2018 (а.с.31-35).

Про факт складання Протоколу відповідачем на ім`я ОСОБА_1 надсилалось повідомлення від 12.11.2018 №ФОП-16444/20/03-70 (далі - Повідомлення; а.с.55).

На підставі Протоколу відповідачем 26.12.2018 прийнята Постанова, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил передбаченого частиною третьою статті 470 МК та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500 грн (а.с.57-58).

Відповідно до частини третьої статті 470 МК (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Статтею 95 МК встановлено строки транзитних перевезень залежно від виду транспорту; зокрема, для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

За правилами частини другої статті 95 МК до строків, зазначених у частині першій цієї статті, не включається:

1) час дії обставин, зазначених у статті 192 цього Кодексу;

2) час зберігання товарів під митним контролем (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює їх переміщення);

3) час, необхідний для здійснення інших операцій з товарами, у випадках, передбачених цим розділом (за умови інформування органу доходів і зборів, який контролює переміщення цих товарів).

Статтею 489 МК визначено, що посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з положеннями статті 498 МК особи, які притягуються до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, та власники товарів, транспортних засобів, зазначених у пункті 3 статті 461 цього Кодексу (заінтересовані особи), під час розгляду справи про порушення митних правил у органі доходів і зборів або суді мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, одержувати копії рішень, постанов та інших документів, що є у справі, бути присутніми під час розгляду справи у органі доходів і зборів та брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у їх дослідженні, заявляти клопотання та відводи, під час розгляду справи користуватися юридичною допомогою захисника, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, давати усні і письмові пояснення, подавати свої доводи, міркування та заперечення, оскаржувати постанови органу доходів і зборів, суду (судді), а також користуватися іншими правами, наданими їм законом. Зазначені в цій статті особи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами.

За змістом статті 526 МК справа про порушення митних правил розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, та/або її представника.

Про час та місце розгляду справи про порушення митних правил органом доходів і зборів цей орган інформує особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, поштовим відправленням з повідомленням про вручення, якщо це не було зроблено під час вручення зазначеній особі копії протоколу про порушення митних правил.

У разі розгляду справи про порушення митних правил у суді про час та місце розгляду справи суд (суддя) повідомляє особу, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, а також відповідний орган доходів і зборів.

Справа про порушення митних правил може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності за це правопорушення, лише у випадках, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

З матеріалів справи видно, що 16.11.2018 на ім`я позивача Митницею надсилалось Повідомлення, яке згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із штрих-кодовим ідентифікатором 701 отримано 20.11.2018 (а.с.37).

При цьому, стверджувати про те, що вказане повідомлення отримано особисто позивачем суд не може, оскільки із розписки, що міститься на ньому про отримання вказане не прізвище адресата.

Крім того, суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника про те, що Протокол із зазначенням дати та місця розгляду справи про порушення митних правил за наслідками якої складено Постанову надсилався позивачу рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення із штрих-кодовим ідентифікатором №701, так як вказане повідомлення було відправлено на ім`я ОСОБА_1 16.11.2018, а Протокол складений 13.12.2018.

Таким чином, суд першої інстанції вірно вказав на те, що митним органом проведено розгляд справи про порушення митних правил за відсутності позивача та без наявних даних про своєчасне його сповіщення про місце і час розгляду справи, що є порушенням права на захист та суперечить вимогам закону.

Щодо суті вчиненого правопорушення, то необхідно зазначити наступне.

Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України» від 08.11.2018 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин; далі - Закон), що набув чинності 25.11.2018, були внесені зміни до МК, а саме до розділу XXI «Прикінцеві та перехідні положення» МК, який було доповнено пунктами 9-2 та 9-3 такого змісту: «Тимчасово, протягом 180 днів з дня набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України щодо ввезення транспортних засобів на митну територію України», митне оформлення транспортних засобів для їх вільного обігу на митній території України, що класифікуються за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТ ЗЕД та ввезені на митну територію України в період з 1 січня 2015 року до дня набрання чинності цим Законом і перебувають у митних режимах тимчасового ввезення або транзиту, здійснюється з виконанням митних формальностей відповідно до тимчасового порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України (далі - КМУ).

До набрання чинності тимчасовим порядком, визначеним абзацом першим цього пункту, митне оформлення транспортних засобів для їх вільного обігу на митній території України, що класифікуються за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТ ЗЕД, здійснюється в порядку, передбаченому законодавством».

Пунктом 9-3 «Прикінцеві та перехідні положення» МК встановлено, що протягом 180 днів з дня набрання чинності Законом митне оформлення транспортного засобу, що класифікується за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТ ЗЕД та щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, здійснюється за умови сплати належних митних платежів та добровільної сплати до державного бюджету фізичною особою, яка є власником такого транспортного засобу або уповноважена розпоряджатися ним та декларує такий транспортний засіб для вільного обігу на митній території України, коштів у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Здійснення митного оформлення транспортного засобу з дотриманням умов, визначених абзацом першим цього пункту, звільняє осіб, відповідальних за дотримання строків та умов (вимог) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, від адміністративної відповідальності, передбаченої статтями 470, 481 та 485 цього Кодексу, за порушення митних правил стосовно транспортного засобу, щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту.

Таким чином, оскільки Законом було передбачено спеціальну підставу звільнення від адміністративної відповідальності, передбаченої статтею 470 МК за порушення митних правил стосовно транспортного засобу щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, вказаний Закон у розумінні статті 58 Конституції України скасовує або іншим чином пом`якшує відповідальність особи, а тому має зворотну силу в часі.

Відповідно до частини першої статті 58 Конституції, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) від 9 лютого 1999 року №1-рп/99 визначено, що «за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права.

Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього.»

Згідно пункту 11 «Тимчасового порядку виконання митних формальностей під час здійснення митного оформлення транспортних засобів для їх вільного обігу на митній території України» затвердженою постановою КМУ від 12.12.2018 №1077 (далі - Тимчасовий порядок), сплата належних митних платежів, а також коштів у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, передбачених пунктом 9-3 «Прикінцевих та перехідних положень» МК під час здійснення митного оформлення транспортного засобу, покладається на декларанта або на особу, уповноважену на це декларантом. Зазначені митні платежі та кошти сплачуються згідно з електронною митною декларацією, за якою здійснюється декларування такого транспортного засобу у митний режим імпорту (випуск для вільного обігу).

Митне оформлення транспортного засобу, щодо якого не порушені строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, здійснюється без сплати до державного бюджету коштів, передбачених пунктом 9-3 розділу XXI «Прикінцеві та перехідні положення» Митного кодексу України у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У відповідності до пункту 16 зазначеного Тимчасового порядку завершення у встановленому порядку митного оформлення транспортного засобу у митний режим імпорту (випуск для вільного обігу) та добровільна сплата декларантом до державного бюджету коштів у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, звільняє осіб, відповідальних за дотримання строків та умов (вимог) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту, від адміністративної відповідальності, передбаченої статтями 470, 481 та 485 Митного кодексу України, за порушення митних правил стосовно випущеного для вільного обігу транспортного засобу, щодо якого не дотримані строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту.

Відтак на час складення відповідачем Протоколу та винесення оскаржуваної Постанови, чинним законодавством передбачена можливість звільнення осіб від адміністративної відповідальності у випадку, якщо вони вчинили правопорушення, передбачене статті 470 МК, тобто прострочили режим вивезення транспортного засобу за межі митної території України та у встановлений на той час 180 днів завершать у встановленому порядку митне оформлення транспортного засобу у митний режим імпорту (випуск для вільного обігу) та добровільно сплатять до державного бюджету кошти у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Так, згідно поданої відповідачем копії декларації форми МД-2 від 06.02.2019 ОСОБА_1 завершив у встановлений Тимчасовим порядком час (протягом 180 днів) митне оформлення Автомобіля, який класифікується за кодом товарної позиції 8703 згідно з УКТ ЗЕД.

Відмітками у графі 7 «Нарахування платежів» декларації також підтверджується і те, що позивач добровільно сплатив до державного бюджету кошти у сумі, що дорівнює розміру п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та становить 8500 гривень, тобто добровільно поніс відповідальність за порушені строки та умови (вимоги) митних режимів тимчасового ввезення або транзиту (а.с.61-62).

З огляду на викладене та враховуючи положення пункту 9-3 «Прикінцевих та перехідних положення» МК, пункту 16 Тимчасового порядку суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 підлягає звільненню від адміністративної відповідальності за вчинення перевищення встановленого статтею 95 МК строку доставки Автомобіля, а разом з тим за прострочення вивезення за межі митної території вказаного Автомобіля, оскільки поніс відповідальність у виді добровільної сплати до бюджету коштів за фактичне вчинення тих самих дій, які кваліфіковані відповідачем за частиною третьою статті 470 МК.

У відповідності до статті 61 Конституції України, ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Статтею 316 КАС передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись статтями 271, 272, 286 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Волинської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Володимир-Волинського міського суду Волинської області від 24 травня 2019 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В. Я. Качмар
судді А. Р. Курилець
В. В. Ніколін