Справа № 320/776/19
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2019-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2019 року м.Київ № 320/776/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Головенко О.Д., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась ОСОБА_1 з позовом до Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області про визнання протиправним та скасування рішення «Про затвердження Порядку проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області» від 17.01.2019 № 1491-47-VІІ.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що рішення від 17.01.2019 № 1491-47-VІІ, яким прийнято Порядок проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад є протиправним, оскільки положення, яким визначено, що громадське слухання є повноважним незалежно від кількості його учасників є таким, що порушує право громадян брати участь у громадських обговореннях питань щодо добровільного об`єднання територіальних громад, у зв`язку з чим звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

В судовому представник позивача позов підтримав та просив його задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні зазначив, що позовні вимоги не визнає та вважає такими, що не підлягають задоволенню, оскільки рішення на громадських обговореннях приймаються більшістю голосів присутніх.

Також від представника позивача та представника відповідача надійшли клопотання про подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.02.2019 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, оглянувши письмові докази, які були надані, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є жителем с. Велика Олександрівка Бориспільського району Київської області, що підтверджується відміткою про реєстрацію місця проживання у паспорті громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Дніпровським РУ ГУ МВС України в м. Києві 07.04.1998.

17 січня 2019 року головою Великоолександрівської сільської ради за участю 14 депутатів було проведено сорок сьому позачергову сесію Великоолександрівської сільської ради сьомого скликання, на якій одним з питань порядку денного було затвердження Порядку проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад Великоолександрівської сільської ради Бориспільського району Київської області, що підтверджується протоколом четвертого пленарного засідання від 17.01.2019.

Рішенням Великоолександрівської сільської ради від 17.01.2019 № 1491-47-VII було затверджено Порядок проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад Великоолександрівської сільської ради.

На думку позивача, положення зазначеного порядку, яким визначено, що громадське слухання є повноважним незалежно від кількості його учасників є таким, що порушує право громадян брати участь у громадських обговореннях питань щодо добровільного об`єднання територіальних громаду, зв`язку з чим звернулась з даним адміністративним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

За приписами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Згідно ст. 141 Конституції України до складу сільської, селищної, міської, районної, обласної ради входять депутати, які обираються жителями села, селища, міста, району, області на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування. Строк повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної ради, депутати якої обрані на чергових виборах, становить п`ять років. Припинення повноважень сільської, селищної, міської, районної, обласної ради має наслідком припинення повноважень депутатів відповідної ради.

Територіальні громади на основі загального, рівного, прямого виборчого права обирають шляхом таємного голосування відповідно сільського, селищного, міського голову, який очолює виконавчий орган ради та головує на її засіданнях. Строк повноважень сільського, селищного, міського голови, обраного на чергових виборах, становить п`ять років.

Закон України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) визначає систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.ч. 1 і 2 ст. 6 Закону № 280/97-ВР первинним суб`єктом місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень є територіальна громада села, селища, міста.

Територіальні громади в порядку, встановленому законом, можуть об`єднуватися в одну сільську, селищну, міську територіальну громаду, утворювати єдині органи місцевого самоврядування та обирати відповідно сільського, селищного, міського голову.

Тобто, саме територіальна громада (жителі села, селища, міста) є первинним суб`єктом місцевого самоврядування, інші ж суб`єкти місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише в інтересах територіальної громади.

Відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, а також добровільного приєднання до об`єднаних територіальних громад врегульовано Законом України від 05.02.2015 № 157-VIII «Про добровільне об`єднання територіальних громад» (далі - Закон № 157).

Так, відповідно до ст. 2 Закону № 157 добровільне об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких принципів: конституційності та законності; добровільності; економічної ефективності; державної підтримки; повсюдності місцевого самоврядування; прозорості та відкритості; відповідальності.

Частинами 3, 4 ст. 5 Закону № 157 передбачено, що сільський, селищний, міський голова забезпечує вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи.

Порядок проведення громадського обговорення з питань, передбачених цим Законом, визначається сільською, селищною, міською радою.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону № 280/97-ВР сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною 1 ст. 13 Закону № 280/97-ВР регламентовано, що територіальна громада має право проводити громадські слухання - зустрічатися з депутатами відповідної ради та посадовими особами місцевого самоврядування, під час яких члени територіальної громади можуть заслуховувати їх, порушувати питання та вносити пропозиції щодо питань місцевого значення, що належать до відання місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що Порядком проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад Великоолександрівської сільської ради, затвердженим рішенням Великоолександрівської сільської ради від 17.01.2019 № 1491-47-VII визначено, що громадське обговорення проводиться у формі громадського слухання. Громадське слухання є повноважним незалежно від кількості його учасників. Ніхто з громадян не може бути примушений до участі або неучасті у громадському обговоренні.

Суд звертає увагу, що нормами Закону № 157 не встановлено умов щодо кількості членів територіальних громад, які залучаються до обов`язкового громадського обговорення.

Також, ані Законом України «Про місцеве самоврядування», ані Порядком проведення громадського обговорення з питань добровільного об`єднання територіальних громад Великоолександрівської сільської ради, затвердженим рішенням Великоолександрівської сільської ради від 17.01.2019 № 1491-47-VII, не визначено мінімальної кількості учасників громадських слухань для визнання їх легітимними.

Крім того, п. 8 оскаржуваного порядку передбачено, що право голосу на громадському слуханні мають дієздатні громадяни України, яким на день його проведення виповнилося 18 років та які проживають у межах відповідного населеного пункту чи територіальної громади. Рішення громадського слухання приймаються шляхом рівного, особистого, вільного та відкритого голосування більшістю голосів присутніх.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що наведені в позовній заяві твердження про перешкоджання позивачу та іншим членам громади взяти участь у громадських обговореннях питань щодо добровільного об`єднання територіальних громад є безпідставними та необгрунтованими.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частинами 1, 4 ст. 73 КАС України регламентовано, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач, як суб`єкт владних повноважень довів суду правомірність своїх дій.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог, що є підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Керуючись ст.ст. 90, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.