Справа № 640/5787/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

08 липня 2019 року м. Київ № 640/5787/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи клопотання представника відповідача про проведення судового засідання в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення про коригування митної вартості товарів,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про:

- визнання дій суб`єкта владних повноважень - Київської міської митниці Державної фіскальної служби - по прийняттю рішення про коригування митної вартості товарів №100010/2019/100031/2 від 27 березня 2019 року, - протиправними;

- скасування повністю рішення про коригування митної вартості товарів №100010/2019/100031/2 від 27 березня 2019 року;

- зобов`язання Київську міську митницю Державної фіскальної служби визнати заявлену Товариством з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" митну вартість товарів: в розмірі 10746,78 ЄВРО, зазначену в Митній декларації №100010/2019/324895 від 25 березня 2019 року.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10 травня 2019 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено про її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

10 червня 2019 року представником відповідача до суду подано клопотання про розгляд справи в судовому засіданні для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Суд, розглянувши подане клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно з частинами другою, третьою статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Частинами п`ятою, шостою статті 262 КАС України передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Відповідно до частин першої, другої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

В свою чергу, практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal"). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейський суд з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Враховуючи, наданні представником відповідача обґрунтування необхідності проведення судового засідання у справі, предмет та підстави позову, позицію сторін, викладену в позовній заяві та відзиві на позовну заяву, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про розгляд справи в засіданні.

На підставі викладеного, керуючись статтями 248, 256, 262 КАС України,

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи №640/5787/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Марафет Хоум" до Київської міської митниці Державної фіскальної служби про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, скасування рішення про коригування митної вартості товарів, в судовому засіданні, - відмовити.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак