Справа № 160/6167/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

08 липня 2019 року Справа №160/6167/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

23.04.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни, яка виявилася в не належній правовій процедурі розгляду заяви від 26.06.2018 р. відповідно до ст. 18, 19 Закону України «Про звернення громадян», зазначивши закон чи інший нормативно-правовий акт, вимоги яких порушено згідно ст. 249 КАС України;

- захистити права позивача на інформацію, зазначивши окремим пунктом рішення, що без винесення за результатами розгляду звернення нормативно-правового акту заява від 26.06.2018 р. вважається належно не розглянутою.

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність.

В порушення пункту 1 частини 1 вказаної статті адміністративний позов не містить документу на підтвердження адміністративної процесуальної дієздатності позивача.

За приписами частини 1 статті 43 КАС України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Суд зазначає, що в матеріалах позовної заяви відсутня копія паспорта громадянина України як документ, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності.

Поряд із цим, пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України також передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 наведеної статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями частини 3 статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів позову вбачається, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача, яка виявилася в не належній правовій процедурі розгляду заяви від 26.06.2018, а з позовом до суду позивач звернувся лише 27.06.2019 (дата поштового штемпелю на конверті), тобто через рік після подання/направлення заяви на адресу відповідача.

При цьому, позивачем не було зазначено в позовній заяві, коли він дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів оскаржуваних рішенням та не надано заяви про поновлення строку звернення до суду.

Вищезазначене унеможливлює з`ясування судом, чи позов подано у строк, установлений законом, а якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на вищезазначене, суд звертає також увагу, що позивач, в разі пропущення ним строку звернення до суду, не надав доказів на підтвердження поважності причин його пропуску.

Крім того, згідно з положеннями частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи вищенаведені норми, суд пропонує позивачеві надати уточнену позовну заяви, а також її копії для направлення відповідачу у справі, із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, із доказами на підтвердження вказаної обставини, а в разі пропуску строку звернення до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Водночас, відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Поряд із цим, суд звертає увагу позивача, що статтею 5 КАС України визначено способи судового захисту, відповідно до частини першої якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд зазначає, що заявлена позивачем вимога «захистити права позивача на інформацію, зазначивши окремим пунктом рішення, що без винесення за результатами розгляду звернення нормативно-правового акту заява від 26.06.2018 р. вважається належно не розглянутою» не передбачена приписами Кодексу адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим, вважає за необхідне запропонувати позивачеві уточнити позовні вимоги у відповідності до приписів Кодексу адміністративного судочинства України.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогами у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу у справі.

Крім цього, пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Водночас, частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зазначає, що предметом розгляду справи заявлена правомірність дій відповідача щодо розгляду заяви (запиту) від 26.06.2018. Проте, до суду позивачем не було надано доказів на підтвердження факту направлення (вручення) вказаного запиту на адресу відповідача та отримання вказаного запиту відповідачем.

При цьому, позивачем до матеріалів справи надано заяву про витребування доказів, у якій позивач просив суд витребувати у спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни:

- нормативно-правові акти, якими керувалися при розгляді заяви позивача від 26.06.2018 р.;

- підтвердження отримання позивачем нормативно-правових актів щодо заяви від 26.06.2018 р.;

- вихідний номер і дату відправки позивачеві повідомлення про день, час і місце розгляду його заяви від 26.06.2018 р. та поштове повідомлення, що позивач таке повідомлення отримав, а за їх відсутності зазначити причини;

- документ, де зазначено особи, час, день, місце, де розглядалась заява позивача від 26.06.2018 р., а за його відсутності зазначити причини;

- заяву від 26.06.2018 р.

Однак, суд звертає увагу, що вищевказана заява не підписана позивачем.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

В той же час, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною 2 вказаної статті передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

В обґрунтування заяви про витребування доказів позивачем зазначено, що підставами для витребування доказів є те, що ці докази має відповідач і те, що документація виділена в окрему групу, що обумовлено її винятковою важливістю і рядом особливостей документообігу і діловодства.

Суд зазначає, що в порушення вищенаведених норм до клопотання про витребування доказів не було надано доказів вжиття заходів, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цих доказів самостійно.

З огляду на вищезазначене, у суду відсутні підстави для задоволення клопотання позивача про витребування доказів.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- копії паспорта громадянина України як документу, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності;

- уточненої позовної заяви, а також її копії для направлення відповідачу у справі, з уточненими позовними вимогами у відповідно до вимог КАС України та із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, із доказами на підтвердження вказаної обставини, а в разі пропуску строку звернення до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Керуючись статтями 43, 46, 77, 80, 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про витребування доказів у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до спеціаліста Управління праці та соціального захисту населення виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради Варченко Лариси Олександрівни про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно