Справа № 160/3294/19
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 липня 2019 року Справа № 160/3294/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боженко Н.В., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроолія" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дніпропетровського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа № 160/3294/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроолія" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення.

Ухвалою суду від 16 квітня 2019 року відкрито провадження у справі № 160/3294/19 та призначено розгляд останньої за правилами загального позовного провадження.

13 червня 2019 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено справу № 160/3294/19 до судового розгляду по суті.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроолія" у судові засідання не з`являвся, в тому числі в судові засідання призначені на 16.05.2019 року, 13.06.2019 року та 11 липня 2019 року не з`явився, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового розгляду, про причини неявки, у тому числі про поважність останніх, суд належним чином не повідомляв та відповідних доказів не надавав, заяви про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Ґрунтуючись на засадах верховенства права, суд дійшов висновку про залишення адміністративного позову без розгляду, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси (частина перша статті 5 КАС України).

У розумінні Кодексу адміністративного судочинства України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Відповідно до положень Кодексу адміністративного судочинства України учасниками справи є сторони, треті особи. Сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач (ч. 1 ст. 42, ч. 1 ст. 46 КАС України).

Частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Приписами частини 2 статті 131 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

В силу частини 3 статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

Згідно ч. 4 ст. 124 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх поштової адреси судовий виклик або судове повідомлення надсилаються: 1) юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.

У разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

Як вбачається із матеріалів справи, судові повістки про виклик на 16.05.2019 року та на 13.06.2019 року направлялись на адресу позивача та були отримані останнім 23.04.2019 року та 29.05.2019 року, що підтверджується повідомленнями про врученням поштових відправлень. Про дату, час та місце судового засідання призначене на 11 липня 2019 року позивач повідомлявся належним чином шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу та на адресу місцезнаходження, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що неявка представника позивача у судові засідання перешкоджає розгляду справи, оскільки позбавляє суд можливості встановити всі обставини справи, необхідні для вирішення спору. Суд вжив всі можливі від нього заходи щодо належного повідомлення позивача про час, місце та дату судового засідання.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи, дотримання процесуальних строків.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07.07.1989 у справі "Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

З огляду на неприбуття позивача в судове засідання повторно, неповідомлення ним про причини неприбуття до суду повторно, за умови неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку, що даний адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 12.06.2019 року у справі № П/9901/22/19 (провадження № П/9901/22/19).

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи зазначене, судовий збір не підлягає поверненню.

Керуючись статтями 44, 124, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпроолія" до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що згідно з частиною 4 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвала набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали суду складений 11 липня 2019 року.

Суддя Н.В. Боженко