Справа № 420/6900/18
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2019 р.м.ОдесаСправа № 420/6900/18
Головуючий в 1 інстанції: Вовченко О. А.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

доповідача - судді Турецької І.О.

суддів - Стас Л.В., Шеметенко Л.П.

за участі секретаря - Скоріної Т.С.

представника апелянта - Цубенка Є.Л.;

представника відповідача - Мунтяна Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

Товариство з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (далі - ТОВ «УІТАКА») у грудні 2018 року звернулось до суду першої інстанції з позовом до Головного управління ДФС в Одеській області (далі - ГУ ДФС в Одеській області) в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 19.11.2018 року про застосування штрафу у розмірі 28 736,58 грн. за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).

В обґрунтування позовних вимог ТОВ «УІТАКА» зазначило, що притягнення до відповідальності за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН, відповідно до п.120-1.1 ст. 120.1 Податкового кодексу України, можливо лише у випадку такої реєстрації. Проте, якщо реєстрація податкової накладної не відбулася, у зв`язку з відмовою контролюючого органу її здійснити, то відсутній склад правопорушення, з боку платника податків, за п.120-1.1 ст. 120.1 Податкового кодексу України.

Далі, позивач звертає увагу на протиправні дії контролюючого органу щодо припинення Договору про визнання електронної звітності, що також призвели до порушень прав платника податків своєчасно зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року, ухваленого за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи, у задоволенні позову ТОВ «УІТАКА» відмовлено.

Вирішуючи спір по суті суд першої інстанції дійшов висновку про направлення товариством на реєстрацію до ЄРПН податкової накладної №32 від 30.07.2018 року з пропуском строку, передбаченого п.120-1.1 ст.120-1 Податкового кодексу України, а тому застосування штрафу, за вказаним випадком є законним та обґрунтованим. При цьому, суд зазначив, що контролюючим органом були дотримані вимоги податкового законодавства та був врахований період зупинення реєстрації податкової накладної.

Досліджуючи доводи позивача, що припинення контролюючим органом дії Договору про визнання електронної звітності позбавило його права на своєчасну реєстрацію податкових накладних, суд зазначив про відсутність доказів, підтверджуючих намагання позивача здійснити реєстрацію податкових накладних у межах граничних строків, а також відмови у такій реєстрації.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та відзиву (заперечень).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, ТОВ «УІТАКА» просить його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги товариство зазначило, що суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні його вимог, не врахував, що рішення фіскального органу про відмову у реєстрації податкової накладної, виключає можливість застосовування фінансових санкцій за п.120-1.1 ст. 120 Податкового кодексу України, за порушення платником податку граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Також апелянт зазначає, що підставою неможливості своєчасної реєстрації податкових накладних за період липень, серпень 2018 року є безпідставне припинення дії договору про визнання електронної звітності з боку контролюючого органу.

Вважає, що відсутність фактичної можливості зареєструвати податкові накладні, у зв`язку з припиненням вказаного договору обумовлює відсутність вини платника податків та складу податкового правопорушення.

Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу.

Представник апелянта в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав та просив її задовольнити.

Представник відповідача проти апеляційної скарги заперечив та просив рішення суду залишити без змін.

Фактичні обставини справи.

ТОВ «УІТАКА» з 2006 року перебуває на податковому обліку у контролюючого органу. Основним видом діяльності вказаного підприємства є оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

23.05.2017 року між ДПІ у Приморському районі м. Одеси ГУ ДФС в Одеській області та ТОВ «УІТАКА» укладено договір про визнання електронних документів №1 (а.с.57-59).

Згідно квитанції від 29.05.2017 року №2, вказаний договір про визнання електронних документів прийнято Державною фіскальною службою України (а.с.61).

28.08.2018 року позивачем була подана на реєстрацію до ЄРПН податкова накладна №32 від 30.07.2018 року на суму 241 703,20 грн.

Згідно квитанції №1 від 28.08.2018 року даний документ було прийнято, але реєстрація зупинена, відповідно до п.201.16 ст. 201 Податкового кодексу України та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в ЄРПН (а.с.62).

29.08.2018 року позивачем подано повідомлення про надання пояснень та копій документів щодо накладних, яких зупинено.

05.09.2018 року ГУ ДФС в Одеській області прийняло рішення №905953/34203597 про відмову в реєстрації податкової накладної №32 від 30.07.2018 року в ЄРПН (а.с.64-65).

Інші податкові накладні, які були виписані з 01 по 15 серпня 2018 року були подані на реєстрацію до ЄРПН та зареєстровані відповідачем 13.09.2018 року.

29.10.2018 року контролюючим органом проведено перевірку своєчасності реєстрації ТОВ «УІТАКА» податкових накладних в ЄРПН, дата виписки яких припадає на 2018 рік.

За результатами вказаної перевірки ГУ ДФС в Одеській області складено акт від 29.10.2018 року (а.с. 48-50), яким встановлено порушення ТОВ «УІТАКА» граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, встановлених статтею 201 Податкового кодексу України, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 Податкового кодексу України покладено обов`язок щодо такої реєстрації.

19.11.2018 року контролюючий орган прийняв податкове повідомлення-рішення №, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 287 365,91 грн. застосував штраф у розмірі 10%, що становить суму 28 736,58 грн. (а.с.53).

До вказаного податкового повідомлення-рішення суб`єктом владних повноважень складено розрахунок штрафу (а.с.51-52).

На думку позивача, вказане рішення є незаконним, оскільки прийняте з порушенням вимог п.120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, що стало підставою для звернення до суду з відповідним позовом.

Джерела правового регулювання (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 44.1 статті 44 Податкового кодексу України встановлено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Відповідно до положень п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з підпунктом 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Абзацом 8 пункту 11 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України встановлено, що з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до абзаців 1-3 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Відповідно до абзаців 8 та 9 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України з метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Згідно абзаців 14-15 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідальність за порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН, а також допущення помилок, при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної встановлена статтею 120-1 Податкового кодексу України.

Дана норма передбачає, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Відповідно до абз.7 п.120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

До того ж п.120-1-2 ст. 120-1 Податкового кодексу України передбачено, що відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття відповідного рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

За правилами п.12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі - Порядок №1246) після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, які зазначені у цьому пункті.

Згідно з пунктами 13, 14 цього Порядку за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Відповідно до п.15 вказаного Порядку у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Позиція суду апеляційної інстанції.

Переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для її часткового задоволення, з огляду на наступне.

Спірне податкове повідомлення-рішення можна умовно поділити на дві частини:

перша - застосування штрафу в сумі 24 170,32 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної №32 від 30.07.2018 року;

друга - застосування штрафу в сумі 4 566,26 грн. за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних, які датовані з 01 по 15 серпня 2018 року.

Щодо податкової накладної №32 від 30.07.2018 року суд першої інстанції виходив з того, що вона направлена на реєстрацію в ЄРПН 28.08.2018 року, тобто, через 13 днів після закінчення граничного строку для її реєстрації, а тому застосування штрафу за несвоєчасну її реєстрацію є правомірним.

Колегія суддів вважає даний висновок суду першої інстанції помилковим, з наступних підстав.

Аналіз викладених норм Податкового кодексу України дає підстави дійти висновку, що відповідальність за порушення строків реєстрації податкової накладної настає у разі, якщо така податкова накладна зареєстрована контролюючим органом в ЄРПН.

Проте, як вже було встановлено вище, податкова накладна з порядковим номером 32 дійсно була подана на реєстрацію 28.08.2018 року, однак її реєстрація була зупинена, а в подальшому прийнято рішення про відмову в її реєстрації.

Тобто, податкова накладна №32 є незареєстрованою, що виключає можливість застосувати штрафну санкцію за несвоєчасну реєстрацією такої податкової накладної.

Крім того, колегія суддів зазначає, якщо податкова накладна є незареєстрованою, то в такому випадку настає відповідальність за п.120-1-2 ст. 120-1 Податкового кодексу України, а саме - відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної в ЄРПН.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає, що податкове повідомлення-рішення в частині застосування штрафу в сумі 24 170,32 грн. є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо іншої частини спірного податкового повідомлення-рішення слід зазначити наступне.

Податкові накладні, що виписані з 01 по 15 серпня 2018 року були подані на реєстрацію та зареєстровані контролюючим органом в ЄРПН 13.09.2018 року, із затримкою на 13 днів, що є порушенням п.201.10 ст. 201 Податкового кодексу України.

Пояснюючи обставини вчинення наведеного податкового правопорушення, апелянт вказує на безпідставне припинення дії Договору про визнання електронної звітності з боку контролюючого органу, що стало перепоною для виконання обов`язку своєчасно зареєструвати податкові накладні.

Однак, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції, що належним доказом наміру реєстрації податкових накладних є квитанції про їх прийняття або неприйняття, але вказані документи відсутні в матеріалах справи, попри витребування їх судом першої інстанції.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

На думку колегії суддів, судом першої інстанції неправильно було розтлумачено законодавство, що підлягало застосуванню.

Стаття 328 КАС України встановлює право учасників справи, а також осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки на касаційне оскарження рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи, а також постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково у випадках, визначених цим Кодексом.

Водночас частина 5 вказаної статті встановлює, що не підлягають касаційному оскарженню, у тому числі судові рішення у справах незначної складності, крім випадків, якщо:

а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики;

б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи;

в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу;

г) суд першої інстанції відніс справу до категорії справ незначної складності помилково.

Оскільки дана справа була віднесена судом першої інстанції до справи незначної складності та розглянута в порядку спрощеного провадження без повідомленням учасників справи, колегія суддів дійшла висновку, що вона може бути оскаржена в касаційному порядку, лише у випадках, перелічених вище.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» - задовольнити частково.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року - скасувати частково, виклавши його резолютивну частину в наступній редакції:

Адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - задовольнити частково.

Визнати частково протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 19.11.2018 року, прийняте Головним управлінням ДФС в Одеській області, в частині застосування до товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» штрафу в сумі 24 170,32 грн.

У задоволенні позову товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 19.11.2018 року, в частині застосування штрафу в сумі 4 566,26 грн. - відмовити.

Стягнути з Головного управління ДФС в Одеській області (код за ) 4405 (чотири тисячі чотириста п`ять) гривень на користь товариства з обмеженою відповідальністю «УІТАКА» (код за ), в рахунок відшкодування сплаченого судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду лише у випадках, встановлених ч.5 ст.328 КАС України.

Доповідач - суддя І.О. Турецька

суддя Л.В. Стас

суддя Л.П. Шеметенко

Повне судове рішення складено 09.07.2019 року.