Справа № 160/330/19
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2019-05-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 травня 2019 року Справа № 160/330/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О.В.,
секретаря судового засідання Максименко Е.М.,
представника позивача Скринник Н.М.,
представника відповідача Бісєрова А.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю фірма "Логос" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправної та скасування постанови, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «Логос» (далі ТОВ «Логос», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області (далі відповідач-1), в якій просить визнати протиправною та скасувати постанову №16/2589 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.12.2018 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.01.2019 у справі № 160/330/19 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк, протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали, для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12.02.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до розгляду у підготовчому засіданні.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.04.2019 року залучено Державну архітектурно-будівельну інспекцію України (далі відповідач-2) в якості другого відповідача у справі.
В підготовчому засіданні 07.05.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 23.05.2019 року.
В обґрунтування позову зазначено, що оскаржувана постанова не відповідає вимогам чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню з наступних підстав. У позивача були всі законодавчо визначені підстави для не допуску до проведення перевірки посадових осіб відповідача, оскільки перелік підстав для проведення позапланового заходу не відображений в направленні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 11.12.2018 року, що є протиправним. Направлення, надане інспекторами, не містило підстав для проведення позапланового заходу з посиланням на норму закону та не містило інформацію про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення), у зв`язку з цим не є документом, який надає право здійснювати захід. Позивач зазначає, що з 12 по 23 березня 2018 року департаментом вже проводився плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт, за результатами якого було складено акт №4 ПЛ, відповідно до якого порушень вимог законодавства щодо будівництва об`єкту виявлено не було. Також, на вимогу Департаменту, яка виникла згідно із запитом Соборної районної у місті Дніпрі ради, 04.10.2018 року ТОВ фірма «Логос» надавала письмові пояснення щодо земельних питань. Вказана інформація не відображена в направленні. На думку позивача, Департаментом було порушено порядок проведення заходів державного нагляду (контролю) та ТОВ фірма «Логос» мало право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу. Отже, позивач не порушував положення п.1 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а тому підстав для винесення оскаржуваної постанови не має.
Представником відповідача-1 09.04.2019 року надано суду письмовий відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував, зазначивши, що на виконання вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» посадовими особами департаменту перед початком проведення позапланової перевірки ознайомлено представника позивача з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного направлення на проведення перевірки, що підтверджується його власноручним підписом на зворотній стороні направлення. Законодавець не вимагає від органу державного архітектурно-будівельного контролю перевірки обґрунтованості скарги фізичної особи та перевірки шкоди, завданої їй, та не вимагає погодження з будь-яким центральним органом проведення позапланової перевірки. Зі змісту направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 11.12.2017 року №161 вбачається, що його зміст та форма повністю відповідає вимогам Наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №240 від 15.05.2012 року. Крім того, не вимагається чинним законодавством зазначення у направленні для проведення позапланової перевірки дати та результатів здійснення останнього заходу контролю. Обмеження щодо повторності здійснення перевірок застосовується лише до двох однакових видів позапланової перевірки, тоді як 11.12.2018 року Департаментом проводилась позапланова перевірка.
23.04.2019 року представником позивача подано до суду відповідь на відзив відповідача, в якій викладено правову позицію, аналогічну доводам, викладеним в позовній заяві.
Відповідачем-2, на виконання ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, не надіслано до суду письмового відзиву на позов та не повідомлено про поважність причин ненадання відзиву.
Відповідно до ч. 6 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Представники позивача та відповідача-1 в судовому засіданні підтримали обрані правові позиції.
Представник відповідача-2 в судове засідання не з`явився, про дату, час ті місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ч. 1 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача-1, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.
- вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області від 10.12.2018 року №67П, та п. 7 постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», а саме: журналістська вимога інформаційного агентства Антикорупційна правозахисна рада від 20.11.2018 року №5/108, що надійшла супровідним листом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради від 22.11.2018 року №13/1-48 та журналістська вимога агентства Антикорупційна правозахисна рада від 03.12.2018 року №5/151.
Строк дії направлення визначено з 11 грудня по 22 грудня 2018 року.
На підставі зазначеного направлення та наказу від 10.12.2018 року №67П посадовими особами Департаменту 11.12.2018 року здійснено виїзд для проведення позапланової перевірки на об`єкті «Нове будівництво спортивного комплексу на АДРЕСА_1 районі будинку 9-Б у Соборному (колишньому Жовтневому) районі м. Дніпропетровська (Перша черга будівництва): вул. Набережна Перемоги в районі будинку 9-Б, м. Дніпро, Дніпропетровська область».
Того ж дня, 11.12.2018 року представник ТОВ фірма «Логос» за довіреністю ОСОБА_3 не допустила посадових осіб відповідача для проведення позапланової перевірки.
У зв`язку з викладеним 11.12.2018 року посадовими особами Департаменту складено акт про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених функцій.
Вказаний акт підписано представником ОВ фірма «Логос» за довіреністю ОСОБА_3 , представником генерального підрядника заступника директора з юридичних питань приватного будівельно-монтажного підприємства «Строїтель-П» ОСОБА_4 Л ОСОБА_5 .
В акті зазначені зауваження щодо його складання, а саме підставою не допуску до перевірки зазначено статтю 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Того ж дня, 11.12.2018 року відповідачем складені:
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою усунути порушення в термін до 27.12.2018 року шляхом допуску посадової особи Департаменту на об`єкт будівництва для проведення позапланової перевірки.
Позивач не погоджуючись з оскаржуваною постановою, звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначає Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Згідно з ч. 1 ст. 41 Закону України ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553(надалі - Порядок №553).
Відповідно до п. 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно з п. 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Пунктом 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до п.11 Порядку №553 Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема:
1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;
2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.
Абзацом 7 п. 11 Порядку №533 встановлено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Згідно з п. 14 Порядку №533 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:
- допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;
- одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу;
- виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
- надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Відповідно до п. 2 ч. 6 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
З аналізу вищезазначених норм, судом встановлено, що на позивача, як на суб`єкта містобудування покладено обов`язок допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
В акті перевірки зазначено, що підставою для не допуску до проведення перевірки є стаття 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою визначено підстави для проведення перевірки.
Зазначаючи про протиправність оскаржуваної постанови, позивач акцентує увагу на тому, що перелік підстав для проведення позапланового заходу не відображено в направленні на проведення перевірки від 11.12.2018 року.
Згідно з пунктом 7 Порядку №553 підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
З аналізу направлення на проведення перевірки від 11.12.2018 року судом встановлено, що в ньому міститься посилання на визначений п.7 Порядку №553 та визначено наступні підстави для проведення перевірки:
- журналістська вимога інформаційного агентства Антикорупційна правозахисна рада від 20.11.2018 року №5/108, що надійшла супровідним листом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпропетровської міської ради від 22.11.2018 року №13/1-48;
- журналістська вимога агентства Антикорупційна правозахисна рада від 03.12.2018 року №5/151.
Представником відповідача до матеріалів справи долучно копії вказаних журналістських вимог, які за своєю суттю є зверненням юридичної особи.
Підставою журналістської вимоги про здійснення перевірки є інформація Держгеокадастру у Дніпропетровській області, яким встановлено, що земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_1 , - не використовується за цільовим призначенням.
Отже, з дослідженого направлення судом встановлено, що в ньому містяться підстави для проведення перевірки, матеріали справи містять журналістські вимоги, визначені в направленні як підстава для здійснення позапланового заходу, що спростовує твердження позивача про не зазначення таких підстав у направленні.
Також, суд зазначає, що законодавець вимагає від органу державного архітектурно-будівельного контролю перевірки обґрунтованості скарги саме фізичних осіб та перевірки шкоди, завданої їй, що реалізується шляхом погодження з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу у відповідності до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Оскільки журналістська вимоги є формою звернення юридичних осіб, погодження з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу, чинним законодавством не вимагається.
Щодо твердження позивача про те, що в направленні відсутні інформація про попередні заходи здійснення державного-архітектурно контролю, то суд зазначає, що відповідач при складанні направлення обмежений його формою, яка не є довільною, та визначається Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 240 від 15.05.2012 року «Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю».
Зі змісту направлення від 11.12.2018 року відомо, що його зміст та форма повністю відповідають вимогам Наказу № 240 від 15.05.2012 року.
Щодо тверджень позивача про відсутність посилань в направленні на норми Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», то суд зазначає, що відсутність таких норм не є підставою для не допуску для проведення перевірки, оскільки направлення складено у відповідності до законодавчо визначеної форми та містить посилання на норми спеціального нормативно-правового акту Постанови №553, яка безпосередньо визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
В той час як Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), а тому не може повністю врегулювати будь-яке питання проведення заходу саме державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки проведення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності усіма органами державного нагляду не можуть бути ідентичними до всіх видів перевірок.
Для цілей врегулювання процедури проведення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт діє Порядок №553.
Отже, посилання відповідача в направленні на проведення перевірки на Порядок №553 є правомірним, а направлення є таким, що винесено у відповідності до норм законодавства, а тому відмова позивача від допуску до проведення перевірки є протиправною.
Відповідно до п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Отже, відповідачем правомірно та в межах повноважень винесено оскаржувану постанову про накладення штрафу.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність винесення оскаржуваної постанови про накладення штрафу за не допуск до проведення перевірки позивачем, оскільки у відповідача були наявність правові підстави для проведення перевірки.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ТОВ «Логос» є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись, ст.ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Логос» до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складений 31 травня 2019 року.

Суддя О.В. Врона