Справа № 9901/197/19
Суддя: Бившева Л.І.
Дата ухвалення: 2019-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 липня 2019 року

Київ

справа №9901/197/19

адміністративне провадження №П/9901/197/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача - Бившевої Л.І., суддів: Гончарової І.А., Олендера І.Я., Шипуліної Т.М., Ханової Р.Ф., розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення,

І. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

ОСОБА_1 17.04.2019 (згідно з відбитком календарного штемпелю поштового відправлення) подав до Верховного Суду як суду першої інстанції позов до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 30.01.2019 № 144/вс-19 про визнання ОСОБА_1 таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду.

ІІ. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ПОЗИЦІЇ ПОЗИВАЧА ТА ЗАПЕРЕЧЕНЬ ВІДПОВІДАЧА

Позивач, обґрунтовуючи позовні вимоги, вважає, що рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 30.01.2019 № 144/вс-19 про визнання його таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду, є протиправним, оскільки прийняте всупереч вимогам глави 6 розділу 2 Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення.

Свою позицію позивач обґрунтовує такими аргументами:

у відповідача були відсутні підстави для оцінки кандидата на посаду Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у 0 балів за критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність», оскільки матеріали перевірки не містять доказів, які б свідчили про порушення правил професійної етики, які є значними, неприпустимими та ганьблять репутацію суддівства, а так само відсутні факти, які б свідчили про грубу недбалість чи навмисне порушення закону суддею під час розгляду та прийняття судового рішення; Вища кваліфікаційна комісія суддів України за результатами кваліфікаційного оцінювання судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 у рішенні від 04.07.2018 № 1025/ко-18 не оцінила його за критеріями доброчесності та професійної етики у 0 балів;

неумисне порушення суддею норм процесуального права не може свідчити про невідповідність кандидата за критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність», до того ж наявність скасованих судових рішень у кандидатів з підстав порушення ними норм процесуального права не є для відповідача перешкодою для внесення подань про призначення суддями Верховного Суду;

рішення Комісії про невідповідність судді займаній посаді у відповідності до Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, не є підставою для оцінки кандидата за критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність» у 0 балів, оскільки це рішення не є доказом, а доказами є лише матеріали досьє.

Відповідач заперечує проти позову, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Свою позицію відповідач обґрунтовує такими аргументами.

Комісія у встановленому порядку відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII та Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення, затвердженого рішенням Комісії від 03.11.2016 № 143/зп-16, на підставі всебічно дослідженої інформації, що міститься в суддівському досьє кандидата на посаду судді, з урахуванням наданих кандидатом пояснень, оцінила ОСОБА_1 за критеріями професійної етики та доброчесності у 0 балів і прийняла законне та обґрунтоване рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Твердження позивача про відсутність у Комісії доказів та підстав для його оцінки за критеріями професійної етики та доброчесності у 0 балів не відповідають обставинам справи та є такими, що не заслуховують на увагу.

Так, під час перевірки та аналізу наявної інформації щодо кандидата на посаду судді колегія Комісії за участі представника Громадської ради доброчесності в ході проведення співбесіди Комісія установила, що суддя ОСОБА_1, ухвалюючи постанову від 25.11.2013 у справі № 804/15933-а про обмеження мирних зібрань та інших будь-яких масових заходів усупереч вимогам процесуального закону, не навів доказів існування реальної небезпеки порушення порядку та загрози людей.

Колегія проаналізувала та обговорила надані ОСОБА_1 усні та письмові пояснення щодо зазначених обставин, окрім того врахувала, що підстави та мотиви ухвалення зазначеного судового рішення вже були предметом обговорення в ході судового розгляду справи за позовом ОСОБА_1 про протиправність та незаконність рішення Комісії від 04.07.2018 № 1025/ко-18, згідно з яким суддю ОСОБА_1, який за результатами кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді набрав 624 бали, що становить менше 67 відсотків від максимально можливих балів, визнано таким, що не відповідає займаній посаді, і Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду рішенням від 28.01.2019 у справі № П/9901/725/18 у задоволенні адміністративного позову відмовив. Велика Палата Верховного Суду, переглядаючи рішення Верховного Суду від 28.01.2019, висловила правову позицію, яка полягає у тому, що Комісія має право обговорювати разом із суддею під час співбесіди обставини та мотиви прийняття цим суддею того чи іншого рішення в контексті застосування норм матеріального та процесуального права, що не може вважатися спробою розкриття таємниці нарадчої кімнати чи оцінкою судового рішення по суті.

Досліджуючи майновий стан родини ОСОБА_1 Комісія установила, що згідно з паперовими деклараціями за період 2011-2015 років та електронними деклараціями за період 2015-2017 роки, він не декларував право користування житлом за місцем свого проживання.

Кваліфікаційне оцінювання у межах конкурсу на зайняття вакантної посади судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду обумовлювало перевірку кандидата на відповідність найвищим стандартам за критеріями компетентності, професійної етики та вимагало установлення відсутності щонайменшого обґрунтованого сумніву у його доброчесності, що може негативно вплинути на суспільну довіру до Верховного Суду.

Повноваження Комісії щодо кваліфікаційного оцінювання кандидата на посаду судді є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу - Вищої кваліфікаційної комісії суддів України як постійно діючого органу у системі судоустрою України.

Рішення Комісії може бути оскаржено та скасовано виключно з підстав, визначених у частині третій статті 88 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», які є вичерпними і розширеному тлумаченню не підлягають.

ІІІ. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ, ЗАЯВИ, КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Верховний суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Бившевої Л.І. (суддя доповідач) ухвалою від 19.04.2019 позовну заяву ОСОБА_1 залишив без руху на підставі частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України (подання позову після закінчення строку, установленого законом), а також через відсутність документа про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі та встановив для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали.

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Бившевої Л.І. ухвалою від 22.05.2019 відкрив провадження у справі та призначив її розгляд у судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін на 03.06.2019 о 09.45 год. У зв`язку з тим, що суддя Олендер І.Я., який входить до складу колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, з 2 по 7 червня 2019 року перебував у відрядженні, розгляд адміністративної справи 03.06.2019 не відбувся. Справа була призначена до розгляду на 24.06.2019 о 09.45 год.

ОСОБА_1 відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України 20.06.2019 подав заяву, в якій просить розглядати справу за його відсутності. Представник Вищої кваліфікаційної комісії суддів України Лисюк М.О. 24.06.2019 подав заяву про розгляд справи в письмовому провадженні.

У відповідності до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України суд ухвалив здійснити судовий розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

IV. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ, ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

ОСОБА_1 згідно з Указом Президента України від 17.06.2008 № 552/2008 призначений строком на п`ять років на посаду судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду, згідно з постановою Верховної Ради України від 16.05.2013 № 249-VII обраний суддею безстроково.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 02.08.2018 № 185/зп-18 оголосила конкурс на зайняття 78 вакантних посад суддів касаційних судів у складі Верховного Суду, зокрема у Касаційному адміністративному суді - 26 посад.

ОСОБА_1 звернувся до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України із заявою від 14.09.2018 про допуск до участі в конкурсі на зайняття вакантної посади судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду та про проведення стосовно нього кваліфікаційного оцінювання для підтвердження здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 16.10.2018 № 146/вс-18 допустила ОСОБА_1 до проходження кваліфікаційного оцінювання для участі у конкурсі на посади суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 18.10.2018 № 231/зп-18 призначила кваліфікаційне оцінювання у межах конкурсу на зайняття 26 вакантних посад у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду, зокрема ОСОБА_1

За результатами першого етапу кваліфікаційного оцінювання «Складення іспиту» у межах процедури конкурсу до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду ОСОБА_1 за анонімне письмове тестування набрав 70,5 балів, за практичне завдання - 79 балів. Згідно з рішенням від 27.12.2018 № 327/зп-18 ОСОБА_1 допущено до другого етапу кваліфікаційного оцінювання «Дослідження досьє та проведення співбесіди» в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду.

Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 30.01.2019 № 144/вс-19 визнала ОСОБА_1 таким, що не підтвердив здатності здійснювати правосуддя у Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду.

У рішенні від 30.01.2019 № 144/вс-19 Комісія зазначила, що 21.01.2019 від Громадської ради доброчесності надійшов документ з назвою: «Висновок про невідповідність кандидата на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 критеріям доброчесності та професійної етики». Висновок складено та подано без дотримання вимог підпункту 4.10.1 пункту 4.10 розділу IV Регламенту, оскільки не дотримано строку його подання до Комісії. А тому, на підставі протокольного рішення колегії Комісії обставини, викладені у висновку, розглянуто як додаткову інформацію щодо кандидата на посаду судді ОСОБА_1 , яка кореспондується з інформацією, наявною у досьє цього кандидата.

Комісія під час перевірки та аналізу наявної інформації при участі представника Громадської ради доброчесності під час співбесіди з кандидатом ОСОБА_1 установила та обговорила такі питання.

Суддя ОСОБА_1 одноособово ухвалив постанову від 25.11.2013 у справі № 804/15933/13-а про обмеження громадським організаціям та політичним партіям, фізичним особам проведення на Європейській площі в м. Дніпропетровську будь-яких масових заходів у період з 25 листопада до 31 грудня 2013 року включно, заборонив установлення наметів, тимчасових споруд, малих архітектурних форм та інших елементів і споруд. Установивши обмеження щодо проведення мирних зібрань та інших будь-яких масових заходів, суддя ОСОБА_1 не навів доказів існування реальної небезпеки порушення порядку та загрози здоров`ю людей. Рішення у справі набуло широкого розголосу серед громадських організацій і стало підставою для звернення Генерального прокурора України Бачуна О.В. до Тимчасової спеціальної комісії з перевірки суддів судів загальної юрисдикції із заявою про проведення спеціальної перевірки стосовно судді ОСОБА_1 відповідно до Закону України «Про відновлення довіри до судової влади в Україні». Вища рада юстиції установила, що зміст постанови судді не у повній мірі відповідає вимогам, визначеним у статтях 159, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, тому суддя ОСОБА_1 допустив порушення норм процесуального права. Однак зважаючи на те, що Вища рада юстиції не знайшла доказів, які б вказували на злий умисел або грубу недбалість кандидата, рада вирішила відмовити у відкритті дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 .

Згідно з деклараціями про майно, доходи, витрати і зобов`язання фінансового характеру за 2011-2015 роки та деклараціями особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2015 - 2017 роки кандидат не декларував права користування житлом за задекларованим місцем проживання.

Згідно з рішенням Комісії від 05.07.2018 № 1025/ко-18 кандидата ОСОБА_1 як суддю Дніпропетровського окружного адміністративного суду за результатами кваліфікаційного оцінювання суддів місцевих та апеляційних судів на відповідність займаній посаді визнано таким, що не відповідає займаній посаді, а також рекомендовано Вищій раді правосуддя розглянути питання про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

Комісія під час кваліфікаційного оцінювання для участі у конкурсі на посади суддів касаційного суду у складі Верховного Суду виходила з того, що кандидати на посаду судді найвищого суду у системі судоустрою мають відповідати найвищим стандартам за критеріями компетентності та професійної етики за відсутності будь-яких обґрунтованих сумнівів у їх доброчесності, що можуть негативно вплинути на суспільну довіру до Верховного Суду. Ураховуючи мету кваліфікаційного оцінювання, яке здійснювалося для участі у конкурсі на зайняття вакантної посади судді Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, що обумовлювало перевірку кандидата на відповідність найвищим стандартам та вимагало відсутності щонайменшого обґрунтованого сумніву у чеснотах майбутніх суддів Верховного Суду, Комісія дійшла висновку, що ОСОБА_1 не підтвердив відповідності високим стандартам професійної етики та доброчесності і оцінила кандидата за критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність» у 0 балів за кожним.

V. НОРМИ ПРАВА, ЯКІ ЗАСТОСУВАВ СУД

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII (далі - Закон № 1402-VIII) найвищим судом у системі судоустрою є Верховний Суд.

Пунктом 4 розділу ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1402-VIII передбачено утворення Верховного Суду, судді якого призначаються за результатами конкурсу, проведеного відповідно до цього Закону.

Згідно із частинами першою, другою та шостою статті 79 Закону № 1402-VIII конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу. Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді затверджується Вищою кваліфікаційною комісією суддів України. В оголошенні про конкурс зазначаються найменування судів, де є вакантні посади суддів, кількість таких посад, умови проведення конкурсу, дата, час і місце його проведення.

У частині дев`ятій статті 79 Закону № 1402-VIII передбачено, що Вища кваліфікаційна комісія суддів України проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу учасників за результатами кваліфікаційного оцінювання.

Відповідно до частини першої статті 81 Закону № 1402-VIII спеціальною процедурою призначення на посаду судді вищого спеціалізованого суду або Верховного Суду для цілей цього Закону вважається процедура призначення на посаду судді відповідного суду осіб, які відповідають одній з вимог, визначених частиною першою чи другою статті 33, частиною першою статті 38 цього Закону відповідно.

Згідно з частиною другою статті 81 Закону № 1402-VIII на посаду судді Верховного Суду за спеціальною процедурою може бути призначена особа, яка відповідає вимогам до кандидатів на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у Верховному Суді, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 38 цього Закону.

Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 81 Закону № 1402-VIII Вища кваліфікаційна комісія суддів України проводить кваліфікаційне оцінювання кандидата на посаду судді вищого спеціалізованого суду або Верховного Суду, який успішно пройшов спеціальну перевірку.

Згідно з частиною першою статті 83 Закону № 1402-VIII кваліфікаційне оцінювання проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями.

Критеріями кваліфікаційного оцінювання за частиною другою статті 83 Закону № 1402-VIII є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.

Відповідно до частини п`ятої статті 83 Закону № 1402-VІІІ порядок та методологія кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення затверджуються Вищою кваліфікаційною комісією суддів України.

У частині третій статті 88 Закону № 1402-VІІІ визначено, що рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, ухвалене за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання, може бути оскаржене та скасоване виключно з таких підстав: 1) склад членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання, не мав повноважень його проводити; 2) рішення не підписано будь-ким із складу членів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, який провів кваліфікаційне оцінювання; 3) суддя (кандидат на посаду судді) не був належним чином повідомлений про проведення кваліфікаційного оцінювання - якщо було ухвалено рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді з підстав неявки для проходження кваліфікаційного оцінювання; 4) рішення не містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення або мотивів, з яких Комісія дійшла відповідних висновків.

На виконання вимог частини п`ятої статті 83 Закону № 1402-VІІІ Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 03.11.2016 № 143/зп-16 затвердила Положення про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показники відповідності критеріям кваліфікаційного оцінювання та засоби їх встановлення (далі - Положення № 143/зп-16). За рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 13.02.2018 N 20/зп-18 прийнята інша редакція Положення, а за рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 16.02.2018 N 22/зп-18 до Положення внесено зміни та доповнення.

На виконання вимог частини другої статті 79 Закону № 1402-VIII Вища кваліфікаційна комісія суддів України рішенням від 02.11.2016 № 141/зп-16 затвердила Положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді (далі - Положення № 141/зп-16). За рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 30.09.2017 № 97/зп-17 та від 05.10.2018 № 215/зп-18 до Положення внесено зміни.

Відповідно до пункту 6.1 розділу VI Положення № 141/зп-16 (у редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) кваліфікаційне оцінювання проводиться стосовно кандидатів, які допущені до проходження кваліфікаційного оцінювання для участі у конкурсі.

Згідно з пунктом 6.3 розділу VI Положення № 141/зп-16 за результатами кваліфікаційного оцінювання кандидата Комісія ухвалює рішення про підтвердження або непідтвердження здатності такого кандидата здійснювати правосуддя у відповідному суді.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу ІІ «Методологія кваліфікаціного оцінювання» Положення № 141/зп-16 відповідність кандидата на посаду судді критерію професійної компетентності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: рівень знань у сфері права підпункт 1.1); рівень практичних навичок та умінь у правозастосуванні (підпункт 1.2); фахова діяльність (підпункт 1.3); діяльність щодо підвищення фахового рівня (підпункт 1.4).

Згідно з пунктом 3 глави 3 розділу ІІ «Методологія кваліфікаціного оцінювання» Положення № 141/зп-16 показники, передбачені підпунктами 1.3 та 1.4 цієї глави, оцінюються (встановлюються) за результатами дослідження інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді, та співбесіди.

Відповідно до пункту 10 глави 3 розділу ІІ «Методологія кваліфікаціного оцінювання» Положення № 141/зп-16 відповідність кандидата на посаду судді критерію професійної етики оцінюється (встановлюється) за такими показниками: відповідність витрат і майна кандидата на посаду судді та членів його сім`ї, а також близьких осіб задекларованим доходам (підпункт 10.1); відповідність кандидата на посаду судді вимогам законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 10.2); наявність фактів притягнення кандидата на посаду судді до відповідальності за вчинення проступків або правопорушень, які свідчать про неетичність його поведінки (підпункт 10.5); інша інформація, що міститься у досьє кандидата на посаду судді (підпункт 10.6).

Ці показники оцінюються за результатами дослідження інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді, та співбесіди.

Згідно з пунктом 11 глави 3 розділу ІІ «Методологія кваліфікаціного оцінювання» Положення № 141/зп-16 відповідність кандидата на посаду судді критерію доброчесності оцінюється (встановлюється) за такими показниками: достовірність відомостей, зазначених кандидатом на посаду судді у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, декларації про доходи від професійної діяльності для самозайнятої особи, фізичної особи - підприємця (підпункт 11.1); достовірність відомостей, зазначених кандидатом на посаду судді у декларації родинних зв`язків та декларації доброчесності, а також інших документах, поданих кандидатом (підпункт 11.2); наявність інформації про вчинення кандидатом на посаду судді проступків або правопорушень, які свідчать про його недоброчесність, а також фактів притягнення його до відповідальності (підупнкт 11.3); наявність незабезпечених зобов`язань майнового характеру, які можуть мати істотний вплив на здійснення правосуддя (підупнкт 11.4); відповідність витрат і майна кандидата на посаду судді та членів його сім`ї, а також близьких осіб задекларованим доходам (підпункт 11.5); дотримання кандидатом на посаду судді законодавства, що регулює його професійну діяльність (підпункт 11.6); чесність і сумлінність при здійсненні професійної діяльності (підупнкт 11.7); інші дані, які можуть вказувати про відповідність кандидата на посаду судді критерію доброчесності (підпункт 11.9).

Ці показники оцінюються за результатами співбесіди та дослідження інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді, зокрема: 1) інформації та документів, наданих кандидатом на посаду судді, та будь-якої іншої інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді; 2) інформації, наданої центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику, органом державного фінансового контролю в Україні, іншими органами державної влади, установами та організаціями; 3) декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; 4) декларації родинних зв`язків та декларації доброчесності кандидата на посаду судді; 5) результатів повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (у разі її проведення); 6) висновку Громадської ради доброчесності (за наявності); 7) іншої інформації, що включена до досьє кандидата на посаду судді.

Згідно з пунктами 1, 2 глави 6 розділу ІІ «Методологія кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 встановлення відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання здійснюється членами Комісії за їх внутрішнім переконанням відповідно до результатів кваліфікаційного оцінювання. Показники відповідності судді (кандидата на посаду судді) критеріям кваліфікаційного оцінювання досліджуються окремо один від одного та у сукупності.

У відповідності до пункту 12 глави 6 розділу ІІ «Методологія кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 Для встановлення відповідності кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання за визначеними цим Положенням показниками використовуються також інші відомості та дані, на підставі яких може встановлюватися відповідність кандидата на посаду судді критеріям кваліфікаційного оцінювання, а також будь-яка інша інформація стосовно кандидата на посаду судді, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді.

Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу ІІ «Методологія кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 рішення про підтвердження здатності здійснювати правосуддя суддею (кандидатом на посаду судді) у відповідному суді ухвалюється у випадку отримання ним мінімально допустимих і більших балів за результатами іспиту, а також бала, більшого за 0, за результатами оцінювання критеріїв особистої компетентності, соціальної компетентності професійної етики та доброчесності.

У підпунктах 5.2.2 та 5.3.2 пункту 5 глави 6 розділу ІІ «Методологія кваліфікаційного оцінювання» визначено, що критерії професійної етики та доброчесності оцінюються у 0 балів за наявності доказів невідповідності судді (кандидата на посаду судді) вимогам вказаних критеріїв.

Згідно з пунктом 16 Розділу III « Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 дослідження досьє полягає у систематизації, аналізуванні, збиранні, уточненні даних досьє судді (кандидата на посаду судді) з метою визначення попередніх показників критеріїв кваліфікаційного оцінювання.

Відповідно до пункту 19 Розділу III «Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 співбесіда полягає в обговоренні результатів дослідження досьє та складається з таких етапів:

19.1. Оголошення доповіді за результатами дослідження досьє.

19.2. Надання судді (кандидату на посаду судді) можливості доповнити, уточнити чи спростувати оголошену в доповіді інформацію.

19.3. Послідовне обговорення з суддею (кандидатом на посаду судді) показників, оцінювання яких потребує уточнення, з метою прийняття остаточного рішення щодо підтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді або відповідності судді займаній посаді.

Згідно з пунктом 20 розділу III « Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 співбесіда проходить у формі засідання Комісії у складі, визначеному рішенням Комісії про проведення кваліфікаційного оцінювання. Обговорення відбувається шляхом опитування судді (кандидата на посаду судді) доповідачем і членами Комісії та надання суддею (кандидатом на посаду судді) відповідей і пояснень. Під час співбесіди обов`язковому обговоренню із суддею (кандидатом) підлягають дані щодо його відповідності критеріям професійної етики та доброчесності.

Відповідно до пункту 26 розділу III «Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 під час проведення співбесіди можуть бути присутні уповноважені представники органу суддівського самоврядування та/або представники Громадської ради доброчесності. Представники Громадської ради доброчесності з дозволу головуючого на засіданні члена Комісії можуть брати участь в обговоренні під час співбесіди висновку Громадської ради доброчесності про невідповідність судді (кандидата на посаду судді) критеріям професійної етики та/або доброчесності або наданої Громадською радою доброчесності інформації.

Згідно з підпунктом 32.1 пункту 32 Розділу ІІІ «Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 за результатами кваліфікаційного оцінювання

у разі визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді Комісія ухвалює одне із таких рішень:

рішення про підтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді (підпункт 32.1.1 підпункту 32.1 пункту 32);

рішення про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді (підпункт 32.1.2 підпункту 32.1 пункту 32).

Відповідно до пункту 36 Розділу ІІІ «Порядок проведення кваліфікаційного оцінювання» Положення № 143/зп-16 рішення Комісії про непідтвердження здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді є підставою для припинення подальшої участі судді (кандидата на посаді судді) у процедурах, передбачених Законом.

Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

VI. ОЦІНКА СУДУ

Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України. Призначення на посаду судді Верховного Суду здійснюється за визначеною у законі спеціальною процедурою. Кандидат на посаду судді, який відповідає вимогам до кандидатів, за результатами кваліфікаційного оцінювання має підтвердити здатність здійснювати правосуддя у Верховному Суді.

Кваліфікаційне оцінювання для підтвердження здатності здійснювати правосуддя проводиться Вищою кваліфікаційною комісією суддів України з метою визначення здатності судді здійснювати правосуддя у Верховному Суді за визначеними законом критеріями.

Критеріями кваліфікаційного оцінювання, яке включає два етапи (складання іспиту; дослідження досьє та проведення співбесіди), є: компетентність, професійна етика та доброчесність.

Кандидат на посаду судді Верховного Суду повинен підтвердити свою відповідність займаній посаді за усіма критеріями, зокрема за критеріями професійної етики та доброчесності, які визначаються за всіма передбаченими у Положенні про порядок та методологію кваліфікаційного оцінювання, показниками.

Ці показники оцінюються Вищою кваліфікаційною комісією суддів за внутрішнім переконанням її членів на етапі кваліфікаційного оцінювання «дослідження досьє та проведення співбесіди», за результатами співбесіди та дослідження інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді.

Ефективність правосуддя залежить насамперед від особистих чеснот судді. Ці основоположні принципи впроваджені в національну систему правил і норм, що формують моральний аспект поведінки суддів та викладені, зокрема, у Кодексі суддівської етики.

Відповідно до Кодексу суддя повинен бути прикладом неухильного додержання вимог закону і принципу верховенства права, присяги судді, а також дотримання високих стандартів поведінки з метою зміцнення довіри громадян у чесність, незалежність, неупередженість та справедливість суду.

За загальними правилами Кодексу судді зобов`язані демонструвати і пропагувати високі стандарти поведінки, у зв`язку з чим беруть на себе більш істотні обмеження, пов`язані з дотриманням етичних норм як у поведінці під час здійснення правосуддя, так і в позасудовій поведінці.

З огляду на положення статей 1-3, 18-19 Кодексу суддівської етики та роз`яснень до нього, затверджених рішенням Ради суддів України від 04.02.2016 № 1, а також Бангалорських принципів від 19.05.2006, схвалених резолюцією Економічної і соціальної Ради ООН від 27.07.2007 № 2006/23, суддя має бути прикладом законослухняної і доброчесної поведінки не лише у професійній сфері, але й поза нею, щоб утверджувати у суспільства переконання у чесності, неупередженості та справедливості суду.

Кандидат на посаду судді Верховного Суду має відповідати найвищим стандартам за критерієм компетентності та професійної етики та його призначення на посаду вимагає відсутності щонайменшого обґрунтованого сумніву в його чеснотах, що може вплинути на суспільну довіру до Верховного Суду.

Кандидат на посаду судді вважатиметься таким, що підтвердив здатність здійснювати правосуддя у Верховному Суді у разі отримання ним мінімально допустимих і більших балів за результатами іспиту, а також бала, більшого за 0, за результатами оцінювання критеріїв особистої компетентності, соціальної компетентності професійної етики та доброчесності.

Установлені судом обставини свідчать, що за результатами співбесіди та дослідження інформації, яка міститься у досьє кандидата на посаду судді, із кандидатом було обговорено результати дослідження досьє, доповідачем і членами Комісіі проведено опитування кандидата на посаду судді, кандидатом надані пояснення щодо даних про відповідність його критеріям професійної етики та доброчесності.

Комісія за внутрішнім переконанням оцінила наявні в досьє кандидата на посаду судді дані щодо відповідності кандидата критеріям професійної етики та доброчесності, зокрема: інформацію про ухвалення суддею ОСОБА_1 постанови про обмеження громадським організаціям та політичним партіям, фізичним особам проведення масових заходів, заборони установлення наметів, тимчасових спору, малих архітектурних форм та інших елементів і споруд без наведення доказів існування реальної небезпеки порушення порядку та загрози здоров`ю людей; висновок Вищої ради юстиції, викладений у рішенні від 16.09.2016 у справі № 2349/0/15-16 про відмову у відкритті дисциплінарної справи стосовно судді ОСОБА_1, про невідповідність зазначеної постанови про обмеження проведення масових заходів у повній мірі вимогам, визначеним у статтях 159, 163 Кодексу адміністративного судочинства України, тобто допущення суддею порушення норм процесуального права; рішення Комісії від 04.07.2018 у справі № 1025/ко-18 про визнання судді Дніпропетровського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 таким, що не відповідає займаній посаді.

За результатом такої оцінки Комісія дійшла висновку, що кандидат на посаду судді Верховного Суду ОСОБА_1 не підтвердив відповідність високим стандартам професійної етики та доброчесності, тому кандидата за критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність» оцінено у 0 балів за кожним.

Оскаржуване рішення відповідача ухвалено повноважним складом, підписано усіма членами зі складу, який провів кваліфікаційне оцінювання позивача, містить посилання на визначені законом підстави його ухвалення та мотиви, з яких Комісія дійшла відповідних висновків. Це рішення відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема, прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Аргументи позивача про те, що порушення норм процесуального права не може свідчити про невідповідність кандидата критеріями «Професійна етика» та «Доброчесність», а матеріали перевірки не містять доказів, які б свідчили про порушення правил професійної етики, що є значними, або свідчили б про грубу недбалість чи навмисне порушення закону суддею під час розгляду та прийняття судового рішення, а також про те, що Комісія у рішенні від 04.07.2018, згідно з яким суддю ОСОБА_1 визнано таким, що не відповідає займаній посаді, а також за яким суддю за критеріями доброчесності та професійної етики не було оцінено у 0 балів, суд касаційної інстанції відхиляє. Суд раніше зазначив, що кандидат на посаду судді Верховного Суду має відповідати найвищим стандартам за критерієм компетентності та професійної етики та його призначення на посаду вимагає відсутності щонайменшого обґрунтованого сумніву в його чеснотах, що може вплинути на суспільну довіру до Верховного Суду. У разі наявності у Комісії щонайменшого обґрунтованого сумніву в неї відсутні підстави визнавати кандидата таким, що підтвердив здатність здійснювати правосуддя у Верховному Суді.

Враховуючи зазначене, у задоволенні позову належить відмовити повністю.

Керуючись статтями 2, 72-78, 194, 241-246, 250, 266 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення Верховного Суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного рішення суду.

Дата складання повного рішення суду 09.07.2019.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

Л.І. Бившева,

І.А. Гончарова,

І.Я. Олендер,

Т.М. Шипуліна,

Р.Ф. Ханова

Судді Верховного Суду