Справа № 620/435/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/435/19 Суддя (судді) першої інстанції: Непочатих В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого-судді: Кучми А.Ю.

суддів: Безименної Н.В., Федотова І.В.,

за участю секретаря: Чуб Н.С.,

розглянувши за відсутності осіб, які беруть участь в справі, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ст. 229 КАС України у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 (м. Чернігів, дата складання повного тексту - 22.04.2019) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції в Чернігівській області, в якому просив суд:

- визнати протиправними та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області № 147 від 23.01.2019 в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та наказ Головного управління Національної поліції в Чернігівській області від 24.01.2019 № 21 о/с в частині звільнення позивача зі служби за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби);

- поновити позивача з 24.01.2019 (з дати звільнення) на службі в поліції на посаді старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Прилуцького ВП Головного управління Національної поліції в Чернігівській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача, за час вимушеного прогулу, середній заробіток в розмірі 13 968,43 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем протиправно звільнено його зі служби в поліції за результатами службового розслідування, яке було проведено з порушенням процедури, без з`ясування усіх фактів та обставин порушень, вчинених позивачем. Зазначає, що оскаржувані накази прийняті передчасно, оскільки розслідування в рамках кримінального провадження № 0000029, внесеного до ЄРДР 19.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України не завершено, а 22.03.2019 повідомлено позивачу про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за частиною другою статті 368 Кримінального кодексу України.

У відзиві на адміністративний позов зазначено про те, що оскільки в ході проведення службового розслідування встановлено, що своїми діями, які були викриті та задокументовані працівниками Територіального управління ДБР, позивач порушив присягу працівника поліції, що підриває довіру населення до органів національної поліції України, грубо порушив службову дисципліну, в зв`язку з чим наказом Головного управління Національної поліції в Чернігівській області № 147 від 23.01.2019 позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільненні зі служби в поліції, який був реалізований шляхом видання наказу № 21 від 24.01.2019 по особовому складу.

Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 у задоволенні вищевказаного адміністративного позову - відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

Апелянт вважає, що звільнення є незаконним, оскільки був передчасно винесений наказ про його звільнення за результатами службової перевірки, у зв`язку із порушенням кримінального провадження, розслідування по якому не завершено і відсутній вирок суду, який набрав законної сили. Службове розслідування проведено з порушенням процедури, не доведено, у чому саме полягають порушення ним службової дисципліни та присяги. У зв`язку з чим оскаржувані накази підлягають скасуванню як такі, що суперечать ст. 62 Конституції України.

У відзиві на апеляційну скаргу зазначено про те, що позивача було звільнено за порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, порушення вимог частини третьої ст. 61 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 1,5 Дисциплінарного статуту Національної поліції, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділу ІІ, ІV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, в частині вчинення дій, що підривають довіру населення до органів Національної поліції України, тому застосування норм КПК як засіб для скасування рішення суду першої інстанції у адміністративному судочинстві є необґрунтованим та неправильним.

Особи, які беруть участь в справі в судове засідання не з`явилися, про дату та час слухання справи були повідомлені належним чином.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За матеріалами справи позивач з 01.12.2016 по 24.01.2019 обіймав посаду старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Прилуцького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернігівській області (а.с. 77, 82).

18.01.2019 начальником Головного управління Національної поліції в Чернігівській області Альохіним Е.В. виданий наказ № 88 «Про призначення службового розслідування», яким, за фактом події, що мала місце 17.01.2019, призначене службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію у складі: голови комісії старшого інспектора відділу з особового складу УКЗ ГУНП в Чернігівській області майора поліції Пархоменка В.М., членів комісії інспектора відділу інспекції з особового складу УКЗ ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Насінника М. С. та старшого слідчого ОМВ СУ ГУНП в Чернігівській області підполковника поліції Музики В.Д . (а.с. 55).

Дисциплінарною комісією на засіданні, що відбулося 23.01.2019, було прийнято рішення визнати, що майор поліції ОСОБА_1 , грубо порушив службову дисципліну, вимоги статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», статей 1, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присягу поліцейського, а також вимоги Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179; за результатами розгляду матеріалів службового розслідування підготувати висновок службового розслідування, який подати на затвердження начальнику Головного управління Національної поліції в Чернігівській області разом з проектом наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності старшого оперуповноваженого сектору кримінальної поліції Прилуцького ВП Головного управління Національної поліції в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 (а.с. 53-54).

За результатами службового розслідування складено висновок від 23.01.2019 (а.с. 42-44) з якого слідує, що 17.01.2019 майор поліції ОСОБА_1 перебуваючи в складі СОГ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області, у цивільному одязі із вогнепальною зброєю був затриманий при отриманні грошових кошти від мешканця смт . Ладан , Прилуцького району громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за непритягнення останнього до кримінальної відповідальності у кримінальному провадженні № 001728 від 17.10.2018, розпочатого СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 125 Кримінального кодексу України.

Так, 17.01.2019 у м . Прилуки, по вул. 1 Травня, 50-А, біля будівлі Прилуцької місцевої прокуратури діючи під наглядом правоохоронних органів, після одержання неправомірної грошової вигоди у сумі 3000,00 доларів США від громадянина ОСОБА_4 , на гарячому затримано майора поліції ОСОБА_1 , та вилучено вказані грошові кошти, майора поліції ОСОБА_1 затримано в порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України.

18.01.2019 слідчим відділом Територіального управління ДБР у рамках досудового розслідування кримінального провадження № 0000029, внесеного до ЄРДР 19.12.2018, ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 368 Кримінального кодексу України.

19.01.2019 відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва майору поліції ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Також дисциплінарною комісією у висновку рекомендовано за порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, порушення вимог частини третьої статті 61 Закону України «Про запобігання корупції», статей 1, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділів ІІ, IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, в частині вчинення дій, що підривають довіру населення до органів Національної поліції України, старшого оперуповноваженого сектору Кримінальної поліції Прилуцького ВП Головного управління Національної поліції в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 . притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в поліції.

В подальшому начальником Головного управління Національної поліції в Чернігівській області Альохіним Е.В. винесено наказ № 147 від 23.01.2019 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського прилуцького ВП Головного управління Національної поліції в Чернігівській області», яким наказано за порушення службової дисципліни, неналежне виконання посадових обов`язків, порушення вимог частини третьої статті 61 Закону України «Про запобігання корупції», статей 1, 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», розділів ІІ, IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України № 1179 від 09.11.2016, в частині вчинення дій, що підривають довіру населення до органів Національної поліції України, старшого оперуповноваженого сектору Кримінальної поліції Прилуцького ВП Головного управління Національної поліції в Чернігівській області майора поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції (а.с. 41).

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Чернігівській області Альохіна Е. В . № 21 о/с від 24.01.2019 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення) позивача звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію», про що позивача було повідомлено листом від 24.01.2019 № 263/124/20/01-2019 (а.с. 11-12, 82).

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України «Про Національну поліцію» (далі - Закон).

Згідно з частин першої та другої статті 19 Закону у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

За приписами пунктів 1, 5, частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника.

За порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина перша статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини першої статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Частинами другою, третьою, десятою статті 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Отже, колегія суддів погоджується висновком суду першої інстанції про те, що накладенню дисциплінарного стягнення передує службове розслідування, прийняття рішення про його проведення належить до дискреційних повноважень керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок).

Пунктом 2 Розділу ІІ Порядку передбачено, що службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку.

У відповідності до вимог пункту 7 Розділу V Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб; одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи; отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Згідно з абзацу першого пункту 8 Розділу V Порядку за рішенням уповноваженого керівника розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією на відкритому засіданні, яке полягає в гласному та відкритому дослідженні обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування, за участю поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших заінтересованих осіб.

Рішення про запрошення інших заінтересованих осіб на засідання комісії, черговість заслуховування їх пояснень приймає голова дисциплінарної комісії, при цьому поліцейського, який притягається до відповідальності, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі повідомляють про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією (абзац другий пункту 10 Розділу V Порядку).

Оскільки, уповноваженим керівником рішення про розгляд справи дисциплінарною комісією у відкритому засіданні не приймалося, тому у відповідача був відсутній обов`язок повідомляти, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі про час, дату та місце розгляду справи, поліцейського, який притягається до відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що посилання позивача на наявність процедурних порушень проведення службового розслідування, що полягають у несвоєчасному отриманні листа № 225/124/20-2019 від 21.01.2019 про запрошення прибути на засідання дисциплінарної комісії 23.01.2019 (а.с. 58), є безпідставними, адже жодним чином не спростовують вчиненого дисциплінарного проступку.

Суд враховує, що позивачу під час проведення службового розслідування було запропоновано надати пояснення, однак він відмовився надавати пояснення в порядку статті 63 Конституції України (а.с. 47).

У відповідності до пункту 4 Розділу V Порядку службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проведене на підставі, в межах повноважень та у строки, визначені Порядком, під час якого дисциплінарною комісією відібрано пояснення у старшого слідчого СВ Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області старшого лейтенанта поліції Іонова А.С., начальника сектору кримінальної поліції Прилуцького ВП ГУНП в Чернігівській області підполковника поліції Юрченка С.Б. , старшого лейтенанта поліції Доброштана А.О. , досліджено зібрані документи та матеріали, в тому числі висвітлені в засобах масової інформації, проаналізовано положення чинного законодавства України, та обґрунтовано зроблено висновок про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Зокрема, відповідно до частини першої статті 24 Закону України «Про запобігання корупції» особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняні до них особи у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язані невідкладно вжити таких заходів, зокрема: відмовитися від пропозиції; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Однак, незважаючи на проведення цільової роботи з позивачем (бесіди, інструктажі) про недопущення фактів одержання неправомірної вигоди чи незаконного збагачення поліцейськими та відповідальність за скоєння корупційних правопорушень, позивач не дотримався вимог Закону України «Про запобігання корупції».

Доводи апелянта про те, що на даний час триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, а тому відповідач не мав права виносити наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності без вироку суду, оскільки оцінка відповідачем обставин вчинення позивачем дій стосується виконання ним службових обов`язків, як поліцейським, відбувалася незалежно від обставин досудового розслідування у кримінальному провадженні та доведення чи не доведення його вини у вчиненні кримінального правопорушення - є безпідставними, з огляду на наступне.

Вчинення особою-поліцейським дій, за які передбачено одночасно різні види юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарну, кримінальну та/або адміністративну, не у всіх випадках ставить їх у залежність одне від одного. Понад те, притягнення до різних видів юридичної відповідальності передбачає виконання/дотримання відмінних і самостійних (окремих) процедур, які передують ухваленню рішення що накладення певного виду стягнення.

Зокрема, питання про наявність підстав для накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях поліцейського є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення, відтак можна робити висновки про правомірність спірного рішення.

В аспекті спірних правовідносин треба зауважити, що з`ясування обставин, які слугували приводом для службового розслідування (скоєння кримінального правопорушення), не може обмежуватися лише проміжними офіційними результатами досудового розслідування.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 08.05.2019 у справі № 807/196/17 (К/9901/23620/18).

В свою чергу, ГУ НП в Чернігівській області у своєму висновку за результатами службового розслідування відтворила виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, який міститься у письмовому повідомленні про підозру, і які у своїй сукупності дали органам досудового розслідування підстави допускати, що позивач вчинив кримінальне правопорушення та надати йому правову кваліфікацію.

Повідомлення про підозру є тільки формальним/офіційним припущенням органу/посадової особи, який/яка проводить досудове розслідування, про те, що конкретна особа причетна до злочину. Таке припущення ґрунтується на неостаточних (неповних) результатах досудового розслідування і кримінально-правова кваліфікація поставленого їй за провину діяння може бути змінена. З часу оголошення цієї підозри особа набуває статусу підозрюваного, однак її вину у вчиненні злочину ще потрібно довести, принаймні на цій стадії кримінального провадження твердити про її винуватість як доконаний факт не можна.

Дисциплінарна відповідальність є окремим/самостійним видом юридичної відповідальності і вирішення питання про правомірність притягнення особи до дисциплінарної відповідальності передбачає необхідність з`ясувати склад дисциплінарного проступку в його діях, незалежно від того яку кримінально-правову кваліфікацію ті самі дії особи-поліцейського отримали в рамках кримінального провадження та які наслідки, у підсумку, настали чи можуть настати для такої особи.

Положеннями пункту 1 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179 та зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706 визначено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України «Про Національну поліцію», «Про запобігання корупції» та іншими актами законодавства України.

Отже, досліджуючи матеріали справи в їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні адміністративного позову.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст.ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 08.07.2019.

Головуючий-суддя:А.Ю. Кучма

СуддіН.В. Безименна

І.В. Федотов