Справа № 640/9159/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-07-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

11 липня 2019 року м. Київ № 640/9159/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи клопотання представника відповідача щодо розгляду справи за позовом Харківської обласної організації Українського товариства охорони здоров`я до Міністерства екології та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Департамент екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації, Акціонерне товариство "Укргазвидобування", про визнання протиправними та скасування висновків, - за правилами загального позовного провадження та в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін,

встановив:

Харківська обласна організація Українського товариства охорони здоров`я звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства екології та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Департамент екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації, Акціонерне товариство "Укргазвидобування", про визнання протиправними та скасування висновків з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, виданих Акціонерному товариству "Укргазвидобування":

№7-03/12-/1, виданого 06 вересня 2018 року, реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності - з геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки родовища з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка родовища) (газ природний, конденсат, нафта, супутні компоненти - корисні копалини загальнодержавного значення) Оливинівської ділянки Коробочкинсько-Максальської зони, розташованої в межах Чугуївського, Шевченківського та Куп`янського районів Харківської області України, згідно спеціального дозволу від 15 грудня 2003 року №2459 (електронне послання в мережі інтернет на реєстраційну справу - http://eia.menr.gov.ua/places/view/783);

№7-03/12-/1, виданого 06 вересня 2018 року, реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності - з геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки вуглеводнів (нафта, газ природний, конденсат - корисні копалини загальнодержавного значення) Підкам`яної ділянки Коробочкинсько-Максальської зони, розташованої на території Шевченківського, Куп`янського, Балаклійського, Ізюмського та Борівського районів Харківської області України, згідно спеціального дозволу від 15 грудня 2003 року №2461 (електронне послання в мережі інтернет на реєстраційну справу - http://eia.menr.gov.ua/places/view/784);

№7-03/12-/1, виданого 06 вересня 2018 року, реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності - з геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислової розробки вуглеводнів (нафта, газ природний - корисні копалини загальнодержавного значення) Східно-Харківської площі, розташованої на території Чугуївського, Харківського та Вовчанського районів Харківської області України, згідно спеціального дозволу від 12 серпня 2003 року №2370 (електронне послання в мережі інтернет на реєстраційну справу - http://eia.menr.gov.ua/places/view/770).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11червня 2019 року позовну заяву Харківської обласної організації Українського товариства охорони здоров`я прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено її до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

24 червня 2019 року представником відповідача до суду подано клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд, розглянувши подане клопотання, при його вирішенні виходив з наступного.

Згідно з пунктом 10 частини шостої статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Водночас, частиною третьою статті 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Так, частиною четвертою цієї статті визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах: 1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом; 2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності; 4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно з частинами другою, третьої статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту частини четвертої статті 12 КАС України.

При вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною четвертою статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обгрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін: 1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу; 2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За приписами частин першої, другої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal"). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейський суд з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.

Беручи до уваги наведені позивачем обґрунтування, письмово викладену позицію та предмет доказування у справі, суд на даний час не вбачає необхідності викладення сторонами своїх аргументів під час публічного слухання та розгляду справи в судовому засіданні чи переходу до розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 12, 257, 260, 262 КАС України,

ухвалив:

Залишити без задоволення клопотання представника відповідача щодо розгляду справи №640/9159/19 за позовом Харківської обласної організації Українського товариства охорони здоров`я до Міністерства екології та природних ресурсів України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Департамент екології та природних ресурсів Харківської обласної державної адміністрації, Акціонерне товариство "Укргазвидобування", про визнання протиправними та скасування висновків, за правилами загального позовного провадження.

В задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи №640/9159/19 в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін - відмовити.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак