Справа № 540/1053/19
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2019-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2019 р.м. ХерсонСправа № 540/1053/19

Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Попова В.Ф.,

секретар: Мельниченко В.В.,

представника позивача Чернухи О.О.,

представника відповідача Марченка Ю.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області, державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області Лабенка О.І. про визнання протиправним та скасування припису від 26.04.2019 р. № 455-ДК/0089Пр/03/01/19,

встановив:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся в суд із позовом до Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області (далі - відповідач 1), державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області Лабенка О.І. (далі - відповідач 2), в якому просить визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 26.04.2019 р. № 455-ДК/0089Пр/03/01/19 про зобов`язання позивача усунути порушення законодавства щодо використання та охорони земель.

28.05.2019 року у справі відкрито спрощене позовне провадження.

Розгляд справи призначено у судовому засіданні з повідомленням сторін.

20.06.2019 року ухвалою суду клопотання відповідача задоволено частково та залучено до участі у справі в якості другого відповідача державного інспектора Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області Лабенка О.І.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити з підстав викладених у позові. Пояснив, що оскаржуваний припис є протиправним та підлягає скасуванню оскільки відсутні будь-які фактичні докази, що підтверджують порушення з боку позивача вимог земельного законодавства України.

Представник відповідача - 1 у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що в ході проведення перевірки було встановлено факт самовільного зайняття позивачем земельної ділянки комунальної форми власності, про що складено акт, на підставі якого, складений оскаржуваний припис. Дії відповідачів по призначенню та проведенню контрольного заходу проведені в межах повноважень та у спосіб передбачених законодавством.

Заслухавши позиції сторін, дослідивши письмові докази по справі, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Судом встановлені такі обставини.

26.04.2019 року Головним управлінням Держгеокадастру у Херсонській області складено припис № 455-ДК/0089Пр/03/01/19, яким зобов`язано ОСОБА_1 усунути виявлені порушення вимог земельного законодавства, шляхом звільнення самовільно зайнятої земельної ділянки та приведення її у первісний стан.

Державний інспектор, у приписі зазначив, що при перевірці встановлено самовільне зайняття позивачем земельної ділянки комунальної форми власності в межах населеного пункту смт Брилівка Олешківського району Херсонської області площею 0,60 га, шляхом вирощування на цій ділянці сільськогосподарської продукції.

У статті 1 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" № 963-IV від 19.06.2003 р. (далі Закон № 963-IV) визначено поняття самовільного зайняття земельної ділянки - це будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.

За змістом статей 125, 126 Земельного кодексу України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України від 01 липня 2004 року № 1952-IV "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за таке порушення як самовільне зайняття земельних ділянок (пункт "б" частини 1 статті 125 Земельного кодексу України).

У справі, яка розглядається спір виник щодо дій контролюючого органу при проведенні перевірки дотримання вимог земельного законодавства та ухвалення цим органом за наслідками перевірки відповідного розпорядчого документу.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини четвертої статті 9 Закону № 963-IV державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються, зокрема, шляхом проведення перевірок.

Порядок та підстави проведення таких перевірок Законом № 963-IV не визначено.

Поряд з цим, згідно з підпунктом 25-1 пункту 4 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 року № 15, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: веденням державного обліку і реєстрацією земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель; дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; використанням земельних ділянок відповідно до цільового призначення; дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах.

Разом з цим порядок та підстави проведення перевірок врегульовані Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" № 877-V від 05.04.2007 року (далі Закон № 877-V), який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно норм Закону № 877-V орган державного нагляду (контролю) здійснює контролюючі функції шляхом проведення планових та позапланових заходів.

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону № 877-V).

Так, за правилами статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Зокрема, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що лише дотримання встановлених умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок може бути належною підставою для прийняття розпорядчих документів. З розпорядчими документами органів державного нагляду (контролю) суб`єкт господарювання має бути ознайомлений у встановлений законом спосіб до її початку. Невиконання вимог частини п`ятої статті 7 Закону № 877-V призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.

Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанові від 10.01.2019 року по справі № 823/922/17.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідачем не надано суду жодних доказів на спростування доводів позивача щодо недотримання контролюючим органом вимог законодавства з призначення та проведення перевірки, а також правомірності складення оскаржуваного припису. Позивач не надав суду жодного акту перевірки, наказу на підставі якого вона проводилась чи інші докази які б підтверджували правомірність прийняття припису.

Крім того, недоведеним є факт порушення позивачем земельного законодавства шляхом самовільного зайняття земельної ділянки, зокрема, в оскаржуваному приписі відсутній детальний опис виявленого порушення.

В судовому засіданні представник відповідача пояснював суду, що перевірка проводилась не безпосередньо позивача, а щодо дотримання вимог земельного законодавства на території Брилівської та Виноградівської селищної ради. Виявивши під час перевірки порушення було вручено припис позивачу.

Суд погоджується, що відповідач відповідно до своїх повноважень мав право проводити відповідну перевірку, але з моменту виявлення порушення та встановлення самовільного зайняття земельної ділянки ОСОБА_1 , державний інспектор зобов`язаний був виконати вимоги Закону № 877-V, Закону № 963-IV повідомити про проведення перевірки позивача, скласти схеми та відобразити суть порушення, а саме місце, площу, план-схему, координати земельної ділянки, що належить позивачу та самовільно зайнятої.

Враховуючи вищевикладене, а також ненадання відповідачами наказу на проведення перевірки, направлення, акта, та доказів вручення позивачеві розпорядчих документів, оскаржуваний припис підлягає скасуванню, а адміністративний позов задоволенню.

Керуючись ст. 242-246 КАС України,

вирішив:

Позовні вимоги задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 26.04.2019 р. № 455-ДК/0089Пр/03/01/19 про зобов`язання ОСОБА_1 усунути порушення законодавства щодо використання та охорони земель.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області (, місцезнаходження: 73036, м. Херсон, вул. Університетська, 136-а) судовий збір у сумі 768,40 грн (сімсот шістдесят вісім гривень сорок копійок) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Повний текст рішення виготовлений та підписаний 09 липня 2019 р.

Суддя Попов В.Ф.

кат. 109000000