Справа № 679/817/19
Суддя: Матохнюк Д.Б.
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 679/817/19

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Гавриленко О.М.

Суддя-доповідач - Матохнюк Д.Б.

04 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Матохнюка Д.Б.

суддів: Шидловського В.Б. Боровицького О. А. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Нетішинського міського суду Хмельницької області від 05 червня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора Управління патрульної поліції в м.Києві Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Шабаніка О.С. про скасування постанови про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

у травні 2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до інспектора Управління патрульної поліції в м. Києві Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції Шабаніка О.С. про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення серії НК №728875 від 01 березня 2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 425 грн..

Ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 05 червня 2019 року позовну заяву повернуто особі, яка її подала.

Не погоджуючись з судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Так, апелянт вважає, що він виконав вимоги ухвали про залишення позову без руху, а тому у суду не було підстав для його повернення.

Учасники справи в судове засідання не з`явилися, хоча належним чином повідомлялися про дату, час і місце судового засідання.

Відповідно до ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги наявними в матеріалах справи письмовими доказами, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення з наступних підстав.

Так, ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 28 травня 2019 року позовну заяву залишено без руху, а позивачу надано строк - 10 днів з дня отримання копії ухвали суду для виправлення недоліків позовної заяви, а саме: звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати підстави для поновлення строку.

Так, 04 червня 2019 року позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду в якій зазначив про те, що десятиденний строк звернення до суду він не пропустив, оскільки оскаржену постанову отримав поштою 12 квітня 2019 року та вчасно у визначені законом терміни 15 квітня 2019 року направив до суду позов про її оскарження, який надійшов до суду 17 квітня 2019 року.

Проте, ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 17 квітня 2019 року позовна заяву залишена без руху для усунення недоліків, яку він не отримував, її отримала його дружина, про що повідомила його по телефону, так як він перебував у відрядженні за межами області.

24 травня 2019 року позивач отримав вже ухвалу Нетішинського міського суду Хмельницької області від 08 травня 2019 року про повернення позовної заяви, що не позбавляє його права повторно звернутися до суду, яким він і скористався.

При цьому, на підтвердження вказаних вище обставин, зокрема щодо перебування позивача у відрядженні та отримання ухвали від 17 квітня 2019 року його дружиною, позивачем не подано будь-яких доказів.

Проте, ухвалою Нетішинського міського суду Хмельницької області від 05 червня 2019 року позовну заяву повернено особі, яка її подала у зв`язку із не усуненням недоліків, а саме, позивачем не надано будь-яких доказів наявності об`єктивних причин, що перешкоджали своєчасно звернутися до суду з відповідним позовом про захист свого порушеного права.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня подання позовної заяви, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 283 КАС України постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі - у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Так, ст. 289 КАС України визначено, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Вирішуючи та перевіряючи питання про наявність поважних причин пропущення строку звернення до суду з даним позовом, слід виходити з того, що поважними визнаються лише такі причини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами, тобто, які об`єктивно та істотно перешкоджали б зверненню до суду та не залежали від волевиявлення особи.

Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після спливу таких строків відносини вважаються стабільними.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях наполягає на тому, що процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (див. рішення Європейського суду у справі "Перез де Рада Каванілес проти Іспанії" від 28 жовтня 1998 року, заява № 28090/95, пункт 45). Реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішенні "Міраґаль Есколано та інші проти Іспанії" Європейський суд встановив, що строки позовної давності, яких заявники мають дотримуватися при поданні скарг, спрямовані на те, щоб забезпечити належне здійснення правосуддя і дотримання принципів правової певності. Сторонам у провадженні слід очікувати, що ці норми будуть застосовними (рішення від 25 січня 2000 року, пункт 33).

При цьому, "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

На думку колегії суддів, обставини зазначені позивачем у підтвердження дотримання ним строків звернення до суду, а саме отримання копії оскаржуваної постанови 12 квітня 2019 року є безпідставними, оскільки позивач фактично дізнався про порушення свого права 01 березня 2019 року після оголошення йому відповідачем оскаржуваної постанови, від отримання якої він відмовився.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що позивачем пропущено встановлений ст. 289 КАС України строк для звернення до суду із адміністративним позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18 січня 2019 року справа №576/1434/17.

Враховуючи вище викладене колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги спростовуються встановленими у справі обставинами.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали дотримано норми матеріального і процесуального права, а тому відсутні підстави для задоволення вимог апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 123, 169, 243, 250, 283, 289, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Нетішинського міського суду Хмельницької області від 05 червня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Матохнюк Д.Б.

Судді Шидловський В.Б. Боровицький О. А.