Справа № 140/162/19
Суддя: Макарик Володимир Ярославович
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2019 рокуЛьвів№ 857/4993/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Макарика В.Я.

суддів Большакової О.О., Коваля Р.Й.

за участю секретаря судового засідання Гнідець Р.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року (головуючий суддя в суді першої інстанції Димарчук Т.М., м. Луцьк) у справі № 140/162/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КАСМА" до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товару,-

В С Т А Н О В И В:

24 січня 2019 року Товариство з обмеженою відповідальністю "КАСМА" звернулося з адміністративним позовом до Рівненської митниці ДФС в якому просило визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року позов задоволено повністю.

Визнано протиправним та скасовано рішення Рівненської митниці Державної фіскальної служби про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2.

Присуджено на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "КАСМА" (43000, Волинська область, м. Луцьк, вул. Рівненська, 76К, ) за рахунок бюджетних асигнувань Рівненської митниці Державної фіскальної служби (33028, Рівненська область, м. Рівне, вул. Соборна, 104, ) судовий збір у розмірі 1921,00 грн. (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна гривня 00 копійок).

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем Рівненською митницею ДФС подано апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати, та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог повністю.

Апелянт вважає, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи, неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки викладені у рішенні суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, суд неправильно застосував норми матеріального права, рішення прийняте з порушенням норм процесуального права, без врахування принципу верховенства права з підстав викладених в апеляційній скарзі.

Апелянт свої вимоги мотивує тим, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення не взято до уваги те, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 Митного кодексу України контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення за митною декларацією, встановлено: відсутність інформації про країну походження, торгову марку та виробника товарів, володіння посадовою особою інформацією про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів за заявленими товарними підкатегоріями за УКТЗЕД, наявних у ЄАІС ДФС, яка дала підстави до виникнення сумнівів у відповідності заявленої митної вартості товарів їх дійсній вартості.

Учасники справи в судове засідання не прибули, про дату, час і місце апеляційного розгляду повідомлені належним чином, тому суд вважає можливим проведення розгляду справи у їх відсутності за наявними в справі матеріалами, та на основі наявних у ній доказів.

Відповідно до ч.4 ст.229 КАС України за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд апеляційної інстанції заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши підстави в межах апеляційної скарги, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, виходячи з наступного.

Судом апеляційної інстанції з матеріалів справи встановлено, що 08.11.2018 для митного оформлення товару: завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для з`єднання складових піддонів; вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для з`єднання складових піддонів, декларантом ТОВ КАСМА на митний пост Рівне було подано МД №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018 (а.с.16-17) та комплект документів а саме: контракт №02/09-18 PU від 12.09.2018, додаткову угоду №1 від 09.10.2018 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, інвойс №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018

Даний товар поступив до ТОВ КАСМА згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018, укладеним між компанією ARKA SERVICE UG (Німеччина, продавець) та ТОВ КАСМА (Україна, покупець) та додаткової угоди №1 від 09.10.2018 до контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018.

Згідно з пунктом 3.1 контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 ціни та загальна вартість кожної партії товару вказуються в інвойсах, які складають невід`ємну частину цього контракту.

Згідно інвойсу від 09.10.2018 №Ro-181009-02-An/Re покупцем товару за договором №02/09-18 PU від 12.09.2018 є ТОВ Касма, вантажовідправником Арка Сервіс, умови поставки DAP Рівне. Вартість завіс для палентних бортів 1.25 ) 40 000 комплектів 11 000 євро (ціна за одиницю 2, 275), а вартість заклепок 23 мм ) 490 шт. 2205 євро (ціна за одиницю 4, 50).

Із графи 43 електронної митної декларації №UA204010/2018/027003 від 08.11.2018 видно, що товар завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені та заклепки були задекларовані за 1 методом, тобто за ціною контракту.

Посадовою особою митного органу було направлено декларанту письмову вимогу у якій зазначено, що документи подані для підтвердження митної вартості товарів не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а саме: відсутня інформація про країну походження, торгову марку та виробника товарів, а також внаслідок наявності у посадової особи відповідача інформації (в ЄАІС ДФС) про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів за заявленими товарними під категоріями за УКТЗЕД запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: виписку з бухгалтерської документації продавця стосовно механізму формування ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки; копію митної декларації країни відправлення; висновок про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертизи організаціями.

Декларантом ТОВ КАСМА було надіслано лист від 08.11.2018 №1 в якому повідомлено про те, що надати додаткові документи про підтвердження вартості товару не може по причині їх відсутності. Просив прийняти рішення у відповідності до частин 3, 4 статті 54 МК України без врахування термінів передбачених частиною 3 статті 53 МК України.

08.11.2018 Рівненською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товару №UA204000/2018/000873/2, згідно з графою 30 якого митним органом було визначено митну вартість товару завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені, товщина металу 1,25 мм. 40 000 тис. комплектів, що використовуються для з`єднання складових піддонів за ціною 27 973,82 EUR (замість 11 000,00 EUR, що була заявлена декларантом) та митну вартість товару вироби з чорних металів без різьби заклепки 490 тис. штук, висота 23 мм., що використовуються для з`єднання складових піддонів за ціною 2296,16 EUR (замість 2 205,00 EUR, що була заявлена декларантом).

У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість імпортованого товару, не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з відмовою в наданні усіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, визначених частинами 2-4 статті 53 МК України та у відповідності до частини 5 статті 54 МК України, де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 року.

За результатами проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 МК України процедури консультації з декларантом та у зв`язку з відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МК України) інформації щодо вартості операції щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 МК України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості ( стаття 63 МК України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 МК України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 МК України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних: згідно інформації наявної у митниці.

Митна вартість імпортованого товару №1 визначена на основі раніше визнаних органами доходів і зборів митних вартостей (МД від 29.10.2018 №UA100020/2018/181603 3,150346 дол. США/кг.):

Товар №1: завіси в розібраному вигляді, нештамповані 32 133,53 дол. США.

Числове значення митної вартості товару №1 становить 896 427,74 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 27 973,82 EUR.

Митна вартість імпортованого товару №2 визначена на основі раніше визнаних органами доходів і зборів митних вартостей (МД від 01.11.2018 №UA209150/2018/015694 1,570001 дол. США/кг.):

Товар №2: вироби з чорних металів без різьби заклепки 2 637,60 дол. США.

Числове значення митної вартості товару №2 становить 73 581,06 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення 2 296,16 EUR.

Листом від 09.11.2018 №25 для підтвердження заявлених даних про митну вартість товарів позивачем було направлено на розгляд митниці наступні документи: прайс-лист заводу виробника GRANITS (Латвія) від 02.10.2018 №302/2018; копію митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770; інвойс постачальника товару компанії ARKA SERVICE UG №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018; СMR №б/н від 06.11.2018; попередню декларацію №UA204010/2018/026877 від 07.11.2018; митну декларацію ІМ40ДЕ №UA204010/2018/27003 від 08.10.2018.

07.12.2018 позивачем було направлено лист №8 на адресу відповідача у якому просив скасувати рішення Рівненської митниці про коригування митної вартості товару від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 та прийняти рішення про визнання заявленої ним митної вартості. Для підтвердження заявлених даних про митну вартість товарів позивач надав наступні документи: висновок експертного товарознавчого дослідження від 15.11.2018 №64/2018; прайс-лист заводу виробника GRANITS (Латвія) від 02.10.2018; копію інвойсу компанії GRANITS (Латвія) від 02.10.2018 №302/18 про продаж в адресу компанії ARKA SERVICE UG товару; копію інвойсу постачальника товару компанії ARKA SERVICE UG від 09.10.2018 №Ro-181009-02-An/-Re; копію митної декларації країни експорту від 06.11.2018 №18PL301010E0866770, роздруківку сайту виробника товару.

Листом від 13.12.2018 №9579/19/17-70-19 Рівненська митниця ДФС повідомила позивача про відсутність підстав для скасування оскаржуваного рішення. Так, відповідно до інформації, яка міститься у наданій копії митної декларації Польщі від 06.11.2018 №18PL301010E0866770 про вагові характеристики товарів, встановлено їх невідповідність вазі товарів заявленій в МД від 08.11.2018 №UA204010/2018/027003 (вага нетто товару №1 (завіси в розібраному вигляді) 10200 кг в копії митної декларації країни експорту 10630 кг, вага нетто товару №2 (заклепки) 1680 кг - в копії митної декларації країни експорту 1250 кг.

Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Згідно із частинами першою третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.

Частинами другою третьою статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини першої третьої статті 54 вказаного Кодексу контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Відповідно до частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з органом доходів і зборів з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в органі доходів і зборів. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.

Згідно з частинами першою другою статті 57 вказаного Кодексу передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

За приписами частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

З оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів від 08.11.2018 №UA204000/2018/000873/2 видно, що додаткові документи були витребувані відповідачем від декларанта у зв`язку з тим, що документи, які були подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом.

Судом першої інстанції зазначено, що в оскаржуваному рішенні відсутнє обґрунтування того, що зазначені недоліки впливають на митну вартість товару, а тому не можуть бути підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта. Суд апеляційної інстанції вважає, що відповідачем безпідставно було відмовлено у визнанні заявленої митної вартості вказаних вище товарів завіси в розібраному вигляді, не штамповані, не спечені та вироби з чорних металів без різьби заклепки.

Для усунення сумнівів у визначенні митної вартості товару, позивачем також надавалась відповідачу копія митної декларації країни відправлення товару від 06.11.2018 №18PL301010E0866770 (комерційного контрагента) ARKA SERVICE UG. Даний документ є доказом того, що митна вартість товару задекларована ТОВ КАСМА є вірною, оскільки, як передбачено статтею 49 МК України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Митна декларація країни відправлення є доказом того, що за поставлений на адресу ТОВ КАСМА товар сплачена визначена ціна і вона відповідає тій митній вартості, яка була заявлена ТОВ КАСМА.

Судом першої інстанції встановлено, що позивачем на вимогу відповідача було надано вичерпний перелік фінансових розрахунків стосовно механізму формування ціни товару на заявлених умовах поставки.

Крім того, для встановлення інформації про вартісні рівні аналогічних (подібних) товарів на кордоні України, позивачем було замовлено товарознавчу експертизу, яку було проведено судовим експертом Мельником С.М.

Згідно з висновками експертного товарознавчого дослідження №64/2018 від 15.11.2018 вбачається, що вартість товару завіси з чорних металів (сталь) в розібраному вигляді, який надійшов на адресу ТОВ КАСМА згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 та додаткової угоди до нього №1 від 01.11.2018 та рахунку №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018, станом на час проведення дослідження, а саме 15.11.2018, на кордоні України, без нарахування митних платежів та зборів, а також без врахування витрат на транспортування, може становити 10 692 Євро;

- вартість товару заклепки з чорних металів (сталь) без різьби, який надійшов на адресу ТОВ КАСМА згідно контракту №02/09-18 PU від 12.09.2018 та додаткової угоди до нього №1 від 01.11.2018 та рахунку №Ro-181009-02-An/Re від 09.10.2018, станом на час проведення дослідження, а саме 15.11.2018, на кордоні України, без нарахування митних платежів та зборів, а також без врахування витрат на транспортування, може становити 2 352 Євро.

Суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що вартість товарів відносно яких у Рівненської митниці ДФС виникли сумніви у правильності визначення митної вартості товарів, без урахування митних платежів та зборів, по усередненому показнику пропозиції вартості товару на ринку становить ту вартість, за яку ТОВ КАСМА придбало товар та подало до Рівненської митниці ДФС як митну вартість.

Врахувавши зазначені вище обставини справи та норми чинного законодавства, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що подані позивачем до митного оформлення документи були достатніми для підтвердження заявленої за ціною договору митної вартості товарів, при цьому, висловлені митним органом окремі зауваження щодо поданих документів (відсутність інформації про країну походження, торгову марку та виробника товарів) жодним чином не впливають на числові значення заявленої митної вартості на імпортовані товари. Окрім того, відповідачем не вказано, які саме бази даних ним аналізувались, з метою забезпечення повного оподаткування товару.

Взявши до уваги викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанцій є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, висновки суду є правильними, а доводи апеляційної скарги їх не спростовують.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. 229 ч. 4, 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Рівненської митниці ДФС залишити без задоволення, а рішення Волинського окружного адміністративного суду від 18 березня 2019 року у справі № 140/162/19 без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя В. Я. Макарик
судді О. О. Большакова
Р. Й. Коваль
Повний текст постанови складений 04 липня 2019 року.