Справа № 628/478/19
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2019-07-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2019 р.Справа № 628/478/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Перцової Т.С. , Жигилія С.П. ,

за участю секретаря судового засідання - Струкової Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної архітектурно-будівельної інспекції України на рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області (головуючий суддя І інстанції Клімова С.В., м. Купянськ, Харківської області )від 22.05.2019 року (повний текст рішення складено 28.05.2019 р.) по справі №628/478/19 за позовом ОСОБА_1 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення та скасування припису,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України, Головного інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення за № 795-П від 05.02.2019 року, ухвалену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. ч. 5,9 ст. 96 КпАП України з накладенням адміністративного стягнення виді штрафу у розмірі 10 200,00 гривень та скасування припису № 795-П про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.12.2018, виданій позивачу головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною.

Рішенням Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2019 року адміністративний позов було задоволено частково.

Скасовано постанову за № 795-П від 05.02.2019 року, ухвалену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.ч. 5,9 ст. 96 КпАП України з накладенням адміністративного стягнення виді штрафу у розмірі 10 200,00 гривень.

В іншій частині в задоволенні позову було відмовлено.

Відповідач, Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області, не погодившись із судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції та порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2019 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В частині відмови в задоволенні позову сторонами не оскаржується.

Представники сторін про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у встановленому законом порядку.Колегія суддів визнала за можливе розглянути справу з урахуванням положень ч. 4 ст. 229 та ч. 2 ст. 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що з витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно вбачається, що позивач на підставі договору дарування № 466 від 15.02.2010, набула право власності на ? частку нежитлового приміщення, розташованого по АДРЕСА_1. Співвласником зазначеного вище нежитлового приміщення, якому належить також ? частка - є ОСОБА_2 .

Підставою для проведення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області позапланової перевірки об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 , стала письмова інформація з Управління містобудування, архітектури та земельних відносин Куп`янської міської ради Харківської області, щодо реконструкції та зміни функціонального призначення приміщень за зазначеною адресою без проектної документації на реконструкцію та зміну функціонального призначення приміщень, без декларації на початок будівельних робіт та без декларації про готовність до експлуатації об`єкта ФОП ОСОБА_2 .

За результатами проведеної перевірки за період з 17.12.2018 по 21.12.2018, яка проводилася на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 17.12.2019 за № 796-н, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. складено акт щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 795-А, відповідно до якого працівниками Департаменту встановлено, що позивачем виконана реконструкція та змінено функціональне призначення нежитлових приміщень під ательє для пошиву та ремонту одягу за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом перебудови введених в експлуатацію в установленому порядку об`єктів будівництва, яка передбачає удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та проживання, якості послуг, зміну основних техніко-економічних показників.

Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 795-Пр, позивача зобов`язали привести об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан в строк до 21.02.2019.

У зв`язку з виявленими порушеннями стосовно позивача складено протокол про адміністративне порушення від 21.12.2018 за ч. ч.5,9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постановою № 795-П від 05.02.2019 року позивачку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.5,9 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення з накладенням на неї адміністративного стягнення у вигляді штрафу 10 200,00 гривень (а.с.63-78,84-95).

В послідуючому позивач звернувся до суду із даним позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої виходив з того, що відповідачем не було доведено правомірності прийнятого ним рішення, під час притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» далі Закон № 3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою від 23 травня 2011 року № 553 Кабінета Міністрів України визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом (пункт 5 Порядку № 553).

Згідно з ч.1, ч.2 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

При цьому вказаний пункт Порядку також визначає перелік підстав для проведення позапланової перевірки, який є вичерпним та не підлягає розширеному тлумаченню.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати п`яти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

При цьому, згідно п. 9 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п. 12 Порядку №553).

За правилами пункту 8 Порядку № 553 постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт (пункти 16, 17 Порядку № 553).

Права та обов`язки суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль зазначені пунктах 13, 14 Порядку № 553.

Зокрема, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На підставі вищенаведених норм чинного законодавства, колегія судів робить висновок, що для здійснення позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ, на підставі якого оформлюється направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю), що має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо діяльності яких здійснюється захід. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва

Як було встановлено судом першої інстанції та не спростовано у суді апеляційної інстанції, що головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою І.В. проведено позапланову перевірку «Реконструкція та зміна функціонального призначення приміщень під ательє для пошиву та ремонту одягу за адресою: АДРЕСА_1 » з 17.12.2018 лише на підставі направлення № 796-н від 17.12.2018, без видання наказу щодо призначення такої перевірки.

Крім того, було встановлено судом першої інстанції, що перевірка проводилася у відсутність позивача, відповідач не довів, що особу позивача під час перевірки було встановлено належним чином та у спосіб, передбачений законом.

Відповідно до п.13 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Судом першої інстанції було встановлено, що акт перевірки, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.12.2018 року, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил були складені за відсутністю позивача.

Вказані документи не були надані суб`єкту містобудування після завершення перевірки, а були направлені засобами поштового зв`язку, з інформаційним листом про розгляд адміністративної справи - 22.12.2018 та 22.01.2019, на підтвердження чого надано опис вкладень та чек.

Станом на час розгляду адміністративної справи у відповідача були відсутні відомості про повідомлення позивача, який притягається до відповідальності, про час і місце розгляду справи.

Тобто, позивач був позбавлений фактичної можливості бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за результатами перевірки отримати та ознайомитись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю, подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, які спростовують порушення, тощо.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Недотримання відповідачем процедурних приписів законодавства України про адміністративні правопорушення, передбачених, зокрема, ст. ст. 278, 279 КУпАП, тягне недоведеність з боку суб`єкта владних повноважень правомірності оскаржуваної у цій справі постанови з огляду на ненадання доказів, які б у достатній мірі і беззаперечно свідчили про вчинення позивачем адміністративного правопорушення та є підставою для скасування оскаржуваної постанови.

Відповідачем не доведено, що при прийнятті оскаржуваної постанови ним було повно з`ясовано обставини справи.

Також слід зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі "Надточій проти України" від 15 травня 2008 року за № 7460/03.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи. За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. ч.5, 9ст.96 КУпАП є недоведеним.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.

Відповідач, заперечуючи проти позову, в порушення вимог ч.2 ст. 77 КАС України, не надав жодних належних і допустимих доказів на підтвердження законності та обґрунтованості прийнятої постанови, що є предметом оскарження позивачем.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, відповідача у справі.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись статтями 241, 243, 308, 310, 316, 321, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Рішення Куп`янського міськрайонного суду Харківської області від 22.05.2019 року по справі № 628/478/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Т.С. Перцова С.П. Жигилій