Справа № 826/2505/15
Суддя: Парінов Андрій Борисович
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/2505/15
УХВАЛА

01 липня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії: судді-доповідача Парінова А.Б., суддів: Беспалова О.О., Ключковича В.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Генеральної прокуратури України, прокуратури міста Києва про скасування наказу, поновлення на роботі,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року адміністративний залишено без розгляду.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2019 року вказані апелянтом причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначеної ухвали були визнані неповажними та апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам ст. 295 КАС України, а саме пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження.

Разом з цим, судом було запропоновано апелянту усунути вказані недоліки апеляційної скарги протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали шляхом надання до суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав для такого поновлення.

Колегією суддів, встановлено, що копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху від 27 травня 2019 року було отримано апелянтом 12 червеня 2019 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Таким чином, останній день строку на усунення недоліків - 22 червня 2019 року.

На виконання вимог вказаної ухвали суду представником позивача 21 червня 2019 було направлено засобами поштового зв`язку до суду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року.

В обґрунтування доводів вказаного клопотання представник апелянта посилається на те, що попередні представники позивача неналежним чином виконували свої обов`язки, а тому зі змістом оскаржуваного рішення (ухвали від 28 лютого 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з повторною неявкою ) позивач (особи, що представляють його інтереси у даній справі на теперішній час) дізнався лише після ознайомлення його представників з матеріалами справи, а саме 25 квітня 2019 року.

За наведених обставин, представник апелянта вважає вказані причини пропуску строку є поважними та вважає за можливе його поновлення.

Розглянувши вказане клопотання апелянта, дослідивши матеріали справи, колегія суддів зазначає про таке.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Разом з цим, суд звертає увагу, що існування процесуальних строків на оскарження судових рішень зумовлене вимогами щодо забезпечення швидкого та ефективного розгляду справ, дисциплінування поведінки учасників процесу. Саме тому закон передбачає різноманітні способи визначення проміжку часу, протягом якого такі учасники можуть здійснити свої процесуальні права.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року №17-рп/2011обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Отже, право на апеляційне оскарження судових рішень не є абсолютним та може обмежуватись встановленими законом процесуальними строками.

При цьому, підставою для поновлення процесуальних строків (у тому числі і строку на апеляційне оскарження судових рішень) можуть бути лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення сторони та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами справи певних процесуальних дій (зокрема, оскарження рішення суду у визначений строк) які повинні бути підтверджені належними доказами.

Як було встановлено судом, оскаржуване рішення було прийнято у відкритому судовому засіданні 28 лютого 2019 року та направлено до Єдиного державного реєстру судових рішень 12 березня 2019 року (оприлюднено у ЄДРСР 14 березня 2019 року) та учасникам справи - 15 березня 2019 року

Водночас, поштове відправлення в якому позивачу направлявся повний текст оскаржуваної ухвали суду (на адресу місцезнаходження позивача, яка ним у всіх матеріалах справи, у тому числі і в апеляційній скарзі) повернулось до суду 16 квітня 2019 року за закінченням терміну зберігання.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному ст.. 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Відповідно до змісту абз.4 ч.4 ст. 124 КАС у разі відсутності учасників справи за такою адресою вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручено їм належним чином.

При цьому, суд зауважує, що відповідно до положень ч. 6 ст. 7 КАС України, у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права).

Аналогічного правового висновку дійшла колегія суддів Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду за наслідком розгляду касаційної скарги у справі № 215/3683/18.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала Окружного адміністративного суду м. Києва від 28.02.2019 про залишення позовної заяви без розгляду вважається врученою позивачу, зокрема 16 квітня 2019 року.

Крім того, як зазначалось в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 травня 2019 року, судом не встановлено обставин, які б перешкоджали позивачу ознайомитись та отримати повний текст оскаржуваної ухвали у строк до 16 квітня 2019 року.

Щодо посилання представника позивача на неналежне виконання своїх обов`язків попередніми представниками позивача, то вказані доводи не приймаються судом до уваги як поважні причини пропуску строку на звернення до суду з даною апеляційною скаргою, з огляду на таке.

Відповідно до норм чинного законодавства, зокрема, приписів КАС України всі учасники справи є рівними перед законом і судом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі, при оскарженні судових рішень в апеляційному порядку, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про неухильне виконання покладених на них обов`язків як учасника справи і намір добросовісної реалізації права на апеляційний перегляд справи.

При цьому, колегія суддів зауважує, що надане нормами чинного законодавства позивачу право брати участь у розгляді справи через уповноваженого представника не звільняє останнього від обов`язку дотримуватись приписів КАС України та діяти своєчасно та у належний спосіб.

Таким чином, неналежне виконання своїх обов`язків попередніми представниками позивача, на переконання суду, не є об`єктивно непереборними обставинами та не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного звернення позивача до суду з даною апеляційною скаргою. У свою чергу, судова колегія зазначає, що всі вказані у заяві представником апелянта обставини пропуску строку залежали виключно від волі позивача та вказують лише про неналежне виконання учасником справи процесуальних обов`язків.

За наведених обставин, колегія суддів дійшла висновку, що підстави для поновлення пропущеного апелянтом строку на звернення до суду з апеляційної скаргою до суду - відсутні.

Отже, враховуючи, що поважних причин пропуску строку на звернення до суду з даною апеляційною скаргою позивачем (представниками позивача) не зазначено, колегія суддів приходить до висновку, що вимоги ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду про залишення апеляційної скарги без руху у визначений строк апелянтом не виконано.

Приписами пункту 4 частини 1 статті 299 КАС України імперативно визначено, що у разі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження,

З огляду на те, що поважні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження позивачем не зазначені, суд відмовляє апелянту у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169, 295, 296, 298, 299 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року залишити без задоволення.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 лютого 2019 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя А.Б. Парінов

Судді О.О. Беспалов

В.Ю. Ключкович