Справа № 240/8287/19
Суддя: Майстренко Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у роз`ясненні судового рішення

02 липня 2019 року м. Житомир справа № 240/8287/19

категорія 109020100

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Майстренко Н.М., розглядаючи у письмовому провадженні заяву про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області про визнання протиправною відмови, зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху з підстав невідповідності її вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та надано позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії вказаної ухвали на усунення недоліків.

На адресу суду від позивача надійшла заява у порядку статті 254 КАС України, у якій заявник зазначає про те, що на копії ухвали суду від 05.06.2019, посвідченої підписом помічника судді, відсутній підпис судді Єфіменко О.В., тому позивач просить "надати роз`яснення, чи була підписана ухвала Житомирського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 по справі №240/8287/19 суддею ОСОБА_2 М. під час посвідчення помічником судді її копії, та надати таке підтвердження, щодо на час засвідчення копії помічником судді та прошита і засвідчена секретарем судового засідання, зазначена ухвала була підписана суддею". У разі ненадання роз`яснення, заявник зазначив, що "залишає за собою право звернутись до відповідних органів щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідування про кримінальний злочин за ст. 375, 366 КК України."

Перевіривши доводи зазначеної заяви, суд не вбачає підстав для її задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Отже, за змістом наведених положень вбачається, що необхідність роз`яснення судового рішення зумовлена нечіткістю його змісту, якщо воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, хто буде здійснювати його виконання. Таким чином, роз`ясненню підлягає судове рішення, яким суд вирішив спір по суті, тобто якщо воно впливає на права, обов`язки та інтереси учасників спірних правовідносин.

При цьому не підлягають роз`ясненню судові рішення, прийняті з процесуальних питань, які не стосуються предмета спору, що виник між сторонами у справі, а лише вказують на ту чи іншу процесуальну дію, прийняту судом у межах наданих йому повноважень.

Ухвала Житомирського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 про залишення позовної заяви без руху не відноситься до судових рішень, якими спір вирішено по суті, до того ж, є зрозумілою, а тому таке судове рішення не підлягає роз`ясненню у порядку статті 254 КАС України.

Порядок оформлення процесуальних документів визначений КАС України та Інструкцією з діловодства в адміністративних судах України, затвердженою наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 №174 та погодженої листом Вищого адміністративного суду України 12.12.2013 №1715/13-13.

Так, помічник судді або особа, яка його заміщує, здійснює оформлення копій судових рішень для надіслання сторонам у справі відповідно до вимог процесуального законодавства.

Копії ухвали повинні бути засвідчені написом "З оригіналом згідно" із зазначенням найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища. Підпис помічника судді або особи, яка його заміщує, яким засвідчується копія документа, скріплюється номерною печаткою, закріпленою за відповідним помічником судді таким чином, щоб відбиток печатки охоплював останні кілька літер найменування посади особи, яка підписала документ.

Крім того, суд зауважує заявникові про те, що останній має право знайомитись з матеріалами справи та робити з них фотокопії, попередньо подавши відповідне клопотання, під час ознайомлення заявник цілком може упевнитись у тому, чи підписаний суддею той чи інший процесуальний документ у матеріалах справи.

Частиною 1 статті 2 КАС України передбачено, що перед судами адміністративної юрисдикції поставлено завдання справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин. Для досягнення цієї мети ст. 44 КАС України на учасників справи покладені наступні обов`язки: виявлення поваги до суду; надання повних, достовірних пояснень з питань, які ставляться судом; виконання процесуальних дій та обов`язків, визначених законом.

Приписами частини першої статті 45 КАС України передбачено, що для учасників справи встановлюється заборона на зловживання своїми правами.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, як це передбачено частиною другою статті 45 КАС України.

Відповідно до статті 42 КАС України учасниками справи є сторони та треті особи. Права учасників справи встановлені ч.1 ст.44 КАС України.

У зв`язку з викладеним, суд звертає увагу, що відповідно до положень КАС України жоден учасник справи не наділений правом робити нічим непідтверджені заяви, закиди, погрози, звинувачення на адресу суду щодо його дій та процесуальних рішень.

Суд акцентує, що у разі незгоди з рішенням особа, чиїх прав та інтересів воно стосується, може подати на нього апеляційну чи касаційну скаргу.

Вказане виключає право будь-якого учасника під час розгляду справи допускати дискредитаційні звинувачення, спрямовані на підрив авторитету суду в очах оточуючих. Твердження ОСОБА_1 щодо невірного оформлення копії судової ухвали, суд може розцінювати як психологічний тиск задля прийняття рішення на користь позивача. Вказане протирічить завданню адміністративного судочинства, є проявом зловживання учасником своїми правами.

Як вказав ЄСПЛ, зловживання правом - це таке використання норм та принципів Конвенції, яке дає змогу державі, окремій особі чи групі осіб порушити права і свободи інших суб`єктів (або створити реальну загрозу такого порушення), що проявлятиметься у їх фактичному обмеженні чи скасуванні (або ж намірі їх обмежити чи скасувати) через послаблення чи знищення ідеалів та цінностей демократії (демократичного суспільства), які декларуються текстом і духом Конвенції.

Керуючись статтями 204, 243, 248, 254, 256 КАС України суд,

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення ухвали Житомирського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 у справі №240/8287/19 - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду, у строк та в порядку, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали складено: 02.07.2019.

Суддя Н.М. Майстренко