Справа № 160/366/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2019-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

05 липня 2019 року м. Дніпросправа № 160/366/19

Суддя Третього апеляційного адміністративного суду Мельник В.В.,

перевіривши матеріали апеляційної скарги Одеської митниці Державної фіскальної служби

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет"

до Одеської митниці Державної фіскальної служби

про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, картки відмови, -

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі №160/366/19 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-Маркет" до Одеської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, картки відмови - задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу разом із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження.

В обгрунтування заяви про поновлення строку відповідач зазначив про те, що вперше апеляційна скарга була подана в строки, передбачені КАС України, проте ухвалою суду апеляційної інстанції остання була повернута без розгляду, у зв`язку з порушенням порядку її подання.

Мотивуючи заяву відповідач зазначив і про те, що копію ухвали Третього апеляційного адміністративного суду про повернення вперше поданої апеляційної скарги останній отримав 14.06.2019 року, тобто після закінчення строків на апеляційне оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі №160/366/19.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, на підставі наступного.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було проголошено лише вступну та резулятивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Частиною 2 статті 295 КАС України передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

З матеріалів справи встановлено, що 12 квітня 2019 року у відкритому судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваного рішення (т. 2, а.с. 24), повний текст якого складено 19 квітня 2019 року (т. 2, а.с. 25-31).

Копія означеного рішення суду першої інстанції отримана заявником 02 травня 2019 року (т. 2, а.с. 34).

28 травня 2019 року відповідач вперше подав апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі №160/366/19 безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року апеляційну скаргу відповідача повернуто з огляду на порушення порядку подання апеляційної скарги, встановленого пп. 15.5 п. 15 ч. 1 "Перехідні положення" КАС України (т. 2, а.с. 39-40).

Ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги відповідачем в касаційному порядку оскаржена не була та є чинною.

24 червня 2019 року відповідач вдруге подав апеляційну скаргу на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі №160/366/19 (т. 2, а.с. 44-53).

Суд апеляційної інстанції звертає увагу відповідача на те, що оскільки ухвала Третього апеляційного адміністративного суду від 31 травня 2019 року про повернення апеляційної скарги останнім у касаційному порядку оскаржена не була та є чинною, то до повторних апеляційних скарг застосовуються вимоги КАС України як до нової апеляційної скарги. При цьому, заявник апеляційної скарги під час реалізації свого права на повторне звернення до суду з апеляційною скаргою не звільняється від обов`язку дотримуватися встановленого законодавством строку звернення до суду з такою апеляційною скаргою.

Крім того, подання первинної апеляційної скарги відповідачем в установлений законом строк не передбачає зупинення строку на апеляційне оскарження для нього та можливості у зв`язку з цим у подальшому свавільно розпоряджатися часом на апеляційне оскарження.

Також суд апеляційної інстанції зазначає про те, що порушення порядку подання апеляційної скарги, встановленого чинними нормами КАС України, та, як наслідок, повернення вперше поданої апеляційної скарги, не свідчать про наявність об`єктивно непереборних обставин, які не залежали від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Поряд із зазначеним, суд наголошує і на тому, що обставини попереднього звернення відповідача з апеляційною скаргою самі по собі не свідчать про поважність підстав пропуску строку на апеляційне оскарження при повторному зверненні. Такий висновок ґрунтується, в тому числі й з того, що останнім не було оскаржено ухвалу суду апеляційної інстанції про повернення вперше поданої апеляційної скарги, тобто відповідач фактично погодився з даним рішенням суду.

Проаналізувавши доводи заяви про поновлення строку, дослідивши матеріали справи суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що наведені відповідачем у заяві про поновлення строку апеляційного оскарження підстави не можуть бути визнані судом поважними.

Згідно з частиною 3 статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків встановлених цим Кодексом, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строків або вказати інші поважні підстави для поновлення строку.

З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне апеляційну скаргу залишити без руху, та запропоновувати заявнику протягом десяти днів з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строків, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Керуючись ст.ст. 169, 298 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Одеської митниці Державної фіскальної служби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2019 року по справі №160/366/19 - залишити без руху та надати строк десять днів з моменту отримання заявником копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строків, вказавши інші поважні підстави для поновлення строку апеляційного оскарження.

Копію ухвали направити особі, яка подала апеляційну скаргу - для виконання.

Роз`яснити заявнику апеляційної скарги, що у разі, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя В.В. Мельник