Справа № 480/252/19
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2019-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 липня 2019 р.м.ОдесаСправа № 480/252/19

Головуючий в 1 інстанції: Терентьєв Г.В.

Дата і місце ухвалення 01.04.2019р., м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді: Бойка А.В.,

суддів: Осіпова Ю.В.,

Шевчук О.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області на рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 01 квітня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

15.02.2019 року ОСОБА_1 звернулась до суду першої інстанції з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення № 1 від 31.01.2019 року про притягнення до адміністративної відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі 8500 грн.

Рішенням Миколаївського районного суду Миколаївської області від 01 квітня 2019 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, в якій апелянт посилався на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин по справі.

Апелянт зазначив, що Управлінням було проведено захід державного архітектурно-будівельного контролю у вигляді позапланової перевірки на об`єкті «Будівництво магазину-кафетерію по АДРЕСА_1» у відповідності до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 року № 553.

Апелянт посилався на те, що суд першої інстанції не прийняв до уваги та не розглянув питання щодо наявності в діянні позивача складу адміністративного правопорушення, а обмежився лише посиланням на порушення щодо оформлення результатів перевірки, чим не дотримав ст.ст. 72, 76, 77 КАС України.

Відповідач зазначив, що проведеною перевіркою встановлено вказання ОСОБА_1 у декларації про готовність об`єкта до експлуатації недостовірних даних, а саме, встановлено, що об`єкт не готовий до експлуатації, на ньому не завершені роботи з внутрішнього та зовнішнього оздоблення, влаштування електричних та сантехнічних мереж, не виконані роботи з улаштування перекриття та підлоги. Крім того, замовником будівництва не надано договір на ведення технічного нагляду та виконавчу документацію, яка б підтвердила здійснення такого технічного нагляду, а також не виконано припис про усунення порушень від 26.06.2018 року № 61.

Виявлення зазначених порушень і стало підставою для складення протоколу по справі про адміністративне правопорушення, а також винесення постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності.

Відповідач також посилається на те, що матеріали перевірки разом із письмовим роз`ясненням прав та обов`язків були направлені позивачу поштою, та отримані нею заздалегідь, що не позбавляло її можливості реалізувати свої права.

Апелянт вважає, що постанова по справі про адміністративне правопорушення винесена на підставі та за результатами всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин справи в сукупності, а тому є законною та обґрунтованою.

З огляду на зазначене Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області просить скасувати рішення Миколаївського районного суду Миколаївської області від 01.04.2019 рокута прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Справа розглянута в порядку письмового провадження на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України.

Розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи колегія суддів дійшла наступного:

Судом апеляційної інстанції встановлено, що у період з 03.01.2019 року по 17.01.2019 року, на підставі направлення на проведення перевірки від 02.01.2019 року, виданого в.о. начальника Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Миколаївській області, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській областіДенежко Ю.Л. та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області Хмельною О.О. було проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт на об`єкті будівництва: «Будівництво магазина-кафетерію по АДРЕСА_1», за наслідками якого складено акт №1.

Предметом перевірки, згідно направлення № 2 від 02.01.2019 року, була перевірка достовірності даних, наведених у декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 14.12.2018 року вх. № 5990-20-18.

За результатами проведеної позапланової перевірки, контролюючим органом виявлено, що замовником будівництва - ОСОБА_1 було вказано у декларації про готовність об`єкта до експлуатації № МК недостовірні дані, а саме: об`єкт не готовий до експлуатації, на ньому не завершено роботи з внутрішнього та зовнішнього оздоблення, влаштування електричних та сантехнічних мереж, не виконані роботи про улаштуванню перекриття та підлоги, що є порушенням п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року№ 461.

Крім того, встановлено порушення ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів Українивід 11.07.2007 року № 903, що виразилось у незабезпеченні технічного нагляду на об`єкті будівництва. Замовником будівництва не надано договір про здійснення технічного нагляду, виконавчу документацію, яка б підтвердила ведення технічного нагляду. Також встановлено порушення п. 14 постанови КМУ про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553, а саме: невиконання п.п. 1, 3 припису від 26.06.2018 року № 61.

17.01.2019 року, у зв`язку із виявленими порушеннями головним інспектором будівельного нагляду Інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області було складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , в якому зазначено, що відповідальність за вказані порушення передбачена ч. 9, 13 ст. 96, ч. 1 ст. 188-42 КУпАП.

31.01.2019 року за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області винесено постанову № 1 по справі про адміністративне правопорушення, яким ОСОБА_1 , з урахуванням вимог ст. 33 КУпАП, притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляду накладення стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 13 ст. 96 КУпАП, у розмірі 8500 грн.

Не погоджуючись з прийнятою постановою по справі про адміністративне правопорушення, позивач оскаржила її до суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам статті 256 КУпАП, оскільки не містить всіх реквізитів зазначених у цій статті.

Суд першої інстанції також зазначив, що акт, складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, не містить підпису осіб, які брали участь при його складанні, а також вказівок про їх відмову від підпису вказаного акта, у зв`язку з вказаним суд не визнав акт достовірним доказом у справі.

Крім того, суд першої інстанції зазначив, що відповідачем не подано відомостей, на підставі яких зроблено висновок про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення суду, та не доведено її вину у вчиненні зазначених в протоколі правопорушень.

З огляду на зазначене суд першої інстанції дійшов висновку про протиправність оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення та наявність підстав для її скасування.

Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, з огляду на наступне:

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі - Порядок № 553), підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Частиною 2 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» передбачено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п.п. 2, 3 ч. 3 ст. 41 зазначеного Закону посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право:

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Постанови органів державного архітектурно-будівельного контролю можуть бути оскаржені до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, або до суду (ч. 7 ст. 41 Закону № № 3038-VI).

Згідно п. 9 Порядку № 533державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 16 Порядку № 533 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно п. 17 Порядку № 533 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 553).

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (п. 21 Порядку № 553).

Згідно п. 22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно ст. 2446 КУпАП органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

В акті позапланової перевірки вказано, що при її проведенні були присутніми ОСОБА_1 та голова Степівської сільської ради Балабан Лариса Григорівна (а.с. 20).

У своїх запереченнях відповідач зазначив, що позивач відмовилась від підписання акту перевірки, у зв`язку з вказаним матеріали перевірки, а також складений у зв`язку з виявленими порушеннями протокол по справі про адміністративне правопорушення та припис № 1 від 17.01.2019 року були направлені позивачу 18.01.2019 року поштою, про що в протоколі міститься відмітка.

У підтвердження направлення вказаних матеріалів позивачу та їх отримання позивачем 19.01.2019 року відповідач надав чек Укрпошти та матеріали відстеження відправленого згідно вказаного чеку рекомендованого повідомлення (а.с. 60).

Судом апеляційної інстанції було витребувано у відповідача пояснення щодо відсутності в акті перевірки, складеного 17.01.2019 року підписів ОСОБА_1 та голови Степівської сільської ради Балабан Л . Г. , а також відмітки про відмову вказаних осіб від такого підпису.

На вимогу суду відповідач надав письмові пояснення з цих питань та зазначив, що при проведенні перевірки зафіксовано лише факт присутності голови сільської ради під час проведення перевірки та зазначено про те, що це підтверджується фотофіксацією, а тому її підпис не був потрібен під час складання акту перевірки.

Колегія суддів зазначає, що уніфікованою формою акта перевірки передбачено зазначення в кінці такого акту посади, ініціалів та прізвища інших осіб, крім суб`єкта господарювання, які брали участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю), а також проставлення ними своїх підписів. Посилання на фотофіксацію, не може прийматись судом до уваги через відсутність на ній дати та часу, коли така фотофіксація здійснювалась.

Що стосується відсутності підпису ОСОБА_1 у складеному акті перевірки, відповідач ніяких пояснень не надав, як і не надав пояснень щодо відсутності в акті перевірки відмітки про відмову її від підпису.

Також судом встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення від 17.01.2019 року також відсутній підпис ОСОБА_1 про ознайомлення з ним та відсутній запис про відмову її від такого підпису, а вказано лише про те, що такий протокол надіслано поштою. Крім того, у вказаному протоколі в графі, яка передбачає вказання в присутності кого складено протокол взагалі відсутні будь-які записи.

З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що відповідачем не доведено факту присутності ОСОБА_1 при проведенні перевірки та при складанні акту та протоколу про адміністративне правопорушення, а також факту відмови її від підпису такого акту та інших матеріалів перевірки, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, відповідачем не дотримано вимог п. 9 Порядку № 533 щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Крім того, аналіз норм КУпАП дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення за статті 96 КУпАП розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адмінвідповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу.

Слід зазначити, що однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

З огляду на зазначене колегія суддів вважає, що акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у постанові від 07.02.2019 у справі №201/3017/17(2-а/201/281/2017).

Встановлені в ході розгляду справи обставини не можуть бути віднесені до незначних процедурних порушень, а є беззаперечною підставою для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення.

Колегія суддів вважає за необхідне також зазначити наступне:

Згідно оскаржуваної постанови по справі про адміністративне правопорушення, позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення п. 16 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461, ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903, п. 14 постанови КМУ про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553.

Згідно ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Пунктом 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 року № 903 передбачено, що технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Відповідно до 16Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 461 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації чи акті готовності об`єкта до експлуатації, за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.

Пунктом 14 постанови КМУ про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю № 553 встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний:

допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю;

виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

подавати документи, пояснення, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

З матеріалів справи встановлено, що до прийняття постанови по справі про адміністративне правопорушення, позивачем на адресу Управління ДАБІ у Миколаївській області було направлено пакет документів у спростування виявлених в ході проведеної перевірки порушень, які отримано відповідачем 28.01.2019 року.

Згідно опису направлених документів, позивачем були направлені в тому числі, копія договору на здійснення технічного нагляду № 595 від 06.07.2018 року, копія технічного паспорту.

З наданої копії вказаного договору вбачається, що він був укладений 06.07.2018 року між ОСОБА_1 та ТОВ «Миколаївський обласний інжиніринговий центр» про здійснення технічного нагляду на об`єкті: «Будівництво магазина-кафетерію по вул. Козацькій, 63-а в с. Степове, Миколаївського району, Миколаївської області».

Також позивачем надано копію наказу ТОВ «Миколаївський обласний інжиніринговий центр» № 20 від 06.07.2018 року про призначення відповідальним по технічному нагляду за виконанням будівельно-монтажних робіт згідно укладеного 06.07.2018 року договору за №595 інженера з технічного нагляду за будівництвом Берднікова М.В.

Відомості щодо вказаної особи як інженера з технічного нагляду вказані позивачем і у декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Слід зазначити, що згідно припису від 26.06.2018 року № 61 ОСОБА_1 було зобов`язано до 12.07.2018 року забезпечити здійснення технічного нагляду на об`єкті будівництва по АДРЕСА_1 (п. 1 припису), а також було зобов`язано усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом надання достовірних даних в повідомленні про початок виконання будівельних робіт (п. 2 припису). Пунктом третім цього припису зобов`язано у разі невиконання п.п. 1, 2 припису знести самочинно збудований об`єкт будівництва.

Відповідачем притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за невиконання п.п. 1, 3 припису від 26.06.2018 року № 61.

Однак, надані позивачем копії договору на здійснення технічного нагляду № 595 від 06.07.2018 року та наказу ТОВ «Миколаївський обласний інжиніринговий центр» № 20 від 06.07.2018 року про призначення відповідальним по технічному нагляду інженера з технічного нагляду за будівництвом Берднікова М.В. спростовують висновки органу архітектурно-будівельного контролю щодо невиконання позивачкою у строк до 12.07.2018 року вимог п. 1 припису № 61 від 26.06.2018 року. Зазначене також спростовує висновок відповідача про невиконання позивачем вимог п. 3 припису.

В свою чергу, надані відповідачем матеріали фотофіксації не дають змогу ідентифікувати об`єкт будівництва.

Враховуючи встановлені в ході розгляду справи обставини, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про протиправність оскаржуваної постанови про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ст. 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Колегія суддів вважає, що в даному випадку відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення апеляційної скарги.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 311, 312, 316, 321, 325, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Управління державної архітектурно-будівельноїінспекції в Миколаївській області залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 01 квітня 2019 року- без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: Ю.В. Осіпов

Суддя: О.А. Шевчук