Справа № 126/1388/19
Суддя: Хмель Р. В.
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

іменем України

про залишення заяви без розгляду

Справа № 126/1388/19

Провадження № 2-а/126/35/2019

"01" липня 2019 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Хмель Р. В.

секретар Дончик О. А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП№ 1 Бершадського ВП у Вінницькій області старшого сержанта поліції Бенедерука Василя Петровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н ОВ И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд з позовом, в якому просить скасувати постанову серії ДПО 18 №432502 від 19.03.2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП.

Даний позов надійшов до суду 19.06.2019 року із клопотанням про поновлення строку звернення до суду, у зв`язку з тим, що примірник постанови йому вручено не було та про існування даної постанови він дізнався лише під час складання апеляційної скарги в рамках іншої справи.

Ухвалою від 20.06.2019 року поновлено ОСОБА_1 строк на звернення до суду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду.

27.06.2019 року через канцелярію суду заступником начальника Бершадського ВП ГУНП у Вінницькій області було подано письмові пояснення, в яких вказано, що позивача згідно постанови від 19.03.2019 року притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП. Отримати примірник даної постанови останній відмовився в присутності свідків. Позиція позивача про те, що йому не було відомо про складання даної постанови є намаганням уникнути відповідальності, оскільки цього ж дня відносно нього було складено також протокол за ч. 2 ст. 130 КУпАп, який було розглянуто судом.

Позивач подав до суду письмову заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З урахуванням викладеного, суд вважає за можливе провести розгляд справи без участі сторін без фіксації судового засідання за допомогою технічних засобів.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 3 статті 3 КАС України встановлено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Згідно ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, частиною 3 статті 122 КАС України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ст. 289 КУпАП, визначає, що скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Так, позивач позивач у своєму клопотання про поновлення строку звернення до суду для оскарження постанови від 19.06.2019 року, вказав, що примірник постанови йому вручено не було та про існування даної постанови він дізнався лише під час складання апеляційної скарги в рамках іншої справи, а тому звернувшись 19.06.2019 року до суду для оскарження вищевказаної постанови, має право на поновлення строку звернення. Суд, прийнявши до уваги дані доводи поновив позивачеві строк для звернення до суду.

Під час дослідження доказів у справі, судом було встановлено, що за результатами розгляду справи №126/719/19 18.04.2019 року ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 130 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 20 400 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 3 роки. Зі змісту позовної заяви вбачається, що про існування постанови, яка є предметом позовних вимог у даній справі, позивач дізнався під час підготовки апеляційної скарги на постанову суду від 18.04.2019 року. При цьому ним же зазначено, що судом апеляційної інстанції рішення у справі було прийнято 13.06.2019 року. До матеріалів справи додано судову повістку у справі №126/719/19 датовану 11.05.2019 року про виклик ОСОБА_1 до Вінницького апеляційного суду.

Аналіз вищеописаних доказів вказує на те, що станом на 11.05.2019 року позивач знав про існування постанови серії ДПО 18 №432502 від 19.03.2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 126 КУпАП. При цьому, доказів, які б вказували на поважність пропуску строку на звернення до суду, позивачем не надано.

Крім того, судом критично оцінено посилання ОСОБА_1 , як на підставу поновлення строку звернення до суду у даній справі, відсутність у нього екземпляра постанови, яку ним оскаржено, оскільки копія даної постанови ним же додана до матеріалів справи.

Принцип рівності сторін у процесі є лише одним з елементів більш широкого поняття справедливого судового розгляду, яке також включає фундаментальний принцип змагальності процесу (Ruiz-Mateos v. Spain, рішення від 23 червня 1993 р., серія A, N 262, с. 25, § 63).

Більш того, принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (Dombo Beheer B. V. v. the Netherlands, рішення від 27 жовтня 1993 р., серія A, N 274, с. 19, § 33 та Ankerl v. Switzerland, рішення від 23 жовтня 1996 р., Reports 1996-V, стор. 1567-68, § 38).

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (рішення у справі Ruiz-Mateos, наведене вище, с. 25, § 63).

Отже, суд вважає, що ОСОБА_1 маючи можливість оскаржити постанову від 19.03.2019 року, достеменно знаючи про її існування щонайменше з 11.05.2019 року, не використав свою можливість оскаржити постанову у десятиденний термін. Його позицію щодо пропуску строку з поважних причин, суд розцінює як позицію захисту і надає їй критичну оцінку з точки зору недоведеності.

Ч. 4 ст. 123 КАС України, визначає, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Керуючись ст. 123 КАС України, -

У Х В А Л И В :

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП№ 1 Бершадського ВП у Вінницькій області старшого сержанта поліції Бенедерука Василя Петровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-, у зв`язку із пропуском строку звернення до суду.

Копію даної ухвали направити учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р. В. Хмель