Справа № 360/3866/18
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2019-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

21 червня 2019 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3866/18

Луганський окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Борзаниці С.В.

за участю секретаря судового засідання Кравцової Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» до Головного управління ДФС у Луганській області, Головного управління Державної казначейської служби у Луганській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду Луганської області перебуває позовна заява Приватного акціонерного товариства «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» (далі також позивач, ПРАТ «ЛИНІК») до Головного управління ДФС у Луганській області (далі також відповідач 1, ГУ ДФС у Луганській області), Головного управління Державної казначейської служби у Луганській області (далі також відповідач 2, ГУ ДКС у Луганській області), після уточнення позовних вимог просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДФС в Луганській області, що полягає у несвоєчасному наданні органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету та несвоєчасному внесенні в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування узгодженої суми бюджетного відшкодування травня 2015 року в розмірі 2 016 025,00 грн., червня 2015 в розмірі 2 369 175,00 грн., разом в сумі 4 385 200,00 грн.;

- стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської Служби України в Луганській області узгоджені суми бюджетного відшкодування за деклараціями травня 2015 року (заява від 18.06.2015 № ) в розмірі 2 016 025,00 грн., червня 2015 року (заява від 16.07.2015 № ) в розмірі 2 369 175,00 грн., разом в сумі 4 385 200,00 грн. на користь ПРАТ «ЛИНІК» ідентифікаційний код 32292929 на поточний банківський рахунок № НОМЕР_1 в АТ «ОТП-Банк», м. Київ, МФО 300528.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 18.06.2015 Позивачем подано податкову декларацію з ПДВ (реєстраційний № від 18.06.2015) податкового періоду травня 2015 року. У відповідності з Додатком 4 Декларації платником заявлена до бюджетного відшкодування сума склала 2 016 025,00 грн.

Після проведення камеральної перевірки податкової декларації СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області Офісу великих платників податку ДФС позапланову невиїзну документальну перевірку правомірності нарахування від`ємного значення різниці між сумою податкового кредиту та сумою податкового зобов`язання та бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за травень 2015 року не проводив у зв`язку із запровадженим на той час мораторієм на перевірки щодо визначення сум ПДВ що відшкодовуються з бюджету. Відповідно за вказаний період підтвердження задекларованих сум відбувалось виключно шляхом камеральної перевірки.

Крім того, 16.07.2015 Позивачем було подано податкову декларацію з ПДВ червня 2015 року (реєстраційний № від 16.07.2015). У відповідності з Додатком 4 до Декларації платником була заявлена до бюджетного відшкодування сума 2 369 175,00грн.

Після проведення камеральної перевірки зазначеної податкової декларації Відповідач позапланову невиїзну документальну перевірку правомірності нарахування від`ємного значення різниці між сумою податкового кредиту та сумою податкового зобов`язання та бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за червень 2015 року не проводив у зв`язку із запровадженим на той час мораторієм на перевірки щодо визначення сум ПДВ що відшкодовуються з бюджету. Відповідно за вказаний період підтвердження задекларованих сум відбувалось виключно шляхом камеральної перевірки.

26.05.2016 ПРАТ «ЛИНІК» звернулось на адресу СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області з листом № 030400/ про надання інформації щодо наслідків камеральної перевірки податкової декларації травня 2015 року, на що отримала лист відповідь №2567/10/28-05-42 від 06.06.2016 про відсутність порушень і що складені контролюючим органом довідки за результатами камеральної перевірки платникам не надаються.

Так само і на звернення ПРАТ «ЛИНІК» № 030400/ від 26.10.2015 стосовно результатів камеральної перевірки податкової декларації червня 2015 року СДПІ по роботі з великими платниками податків в місті Луганську надала лист-відповідь №291/10/28-05-42 від 22.01.2016 про відсутність порушень і що складені контролюючим органом довідки за результатами камеральної перевірки платникам не надаються.

Зважаючи на те, що задекларована сума бюджетного відшкодування, що утворилась у травні 2015 року була узгоджена контролюючим органом, то вона підлягала поверненню платнику. Складений контролюючим органом Висновок № 1117-20 від 29.07.2015 на загальну суму 2 016 025,00 грн. бюджетного відшкодування травня 2015 року був спрямований до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів ще 31.07.2015, але в подальшому повернутий без виконання контролюючому органу (відповідно до листа СДПІ з ОВП у м. Луганську МГУ МД від 18.11.2015 № 2288/10/28-05-20.

Так само Висновок № 1280-20 від 20.08.2015 на загальну суму 2 369175,00 грн. бюджетного відшкодування червня 2015 року був спрямований до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів ще 28.08.2015, але в подальшому повернутий без виконання контролюючому органу (відповідно до листа СДПІ з ОВП у м. Луганську МГУ МД № 2288/10/28-05-20 від 18.11.20151).

11.05.2016 ПРАТ «ЛИНІК» звернулось до Офісу великих платників податку ДФС із запитом щодо термінів повернення узгодженої суми бюджетної заборгованості з ПДВ листом № 130000/100000- 0061, на що отримало 22.06.2016 лист з відповіддю від 14.06.2016 за № 2688/10/28-05-07 якою раніше узгоджена сума викликає сумнів і контролюючому органу потрібен термін для додаткової перевірки. Але стосовно зазначеного податкового періоду висновки Довідок камеральних перевірок скасовані не були, а документальну перевірку задекларованої суми бюджетного відшкодування травня та червня 2015 року тривалий час не проводилась з невідомих для платника податку причин.

У вересні 2016 року Позивач згідно до Розпорядження Офісу великих платників ДФС від 08.09.2016 № 47-р був переведений на обслуговування до СДПІ з обслуговування великих платників у місті Запоріжжі МГУ ДФС.

На черговий запит Позивача щодо термінів і порядку повернення узгодженої суми бюджетного відшкодування (лист від 18.01.2017 № 030400/) ПРАТ «ЛИНІК» отримало лист відповідь від 21.02.2017 №10207/10/28-10-47-08, в якому контролюючий орган раніше узгоджену суму бюджетного відшкодування травня та червня 2015 року фактично такою не вважає і наполягав на її перегляді шляхом проведення документальної перевірки.

Таким чином, сума бюджетного відшкодування з цього періоду набула статусу неузгодженої, оскільки право контролюючого органу на проведення документальної перевірки було передбачено діючими на той час і на тепер нормами статті 78 ПК і до завершення документальної перевірки ПРАТ «ЛИНІК» не мав підстав для звернення до суду шляхом примусового повернення суми ПДВ.

Внесення даних та ведення Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість здійснюється у порядку, визначеному статтею 200 Податкового кодексу України та постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 № 26 Про затвердження Порядку ведення реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі Порядок № 26).

Реєстри заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, які діяли як до 01.04.2017, так і після цієї дати, передбачають його інформаційне наповнення, зокрема, внесення інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування, яка підлягає перерахуванню платнику податків, саме контролюючими органами.

При цьому, у разі внесення заяви про бюджетне відшкодування до Реєстру відповідно до Порядку № 68, який діяв до 01.04.2017, відповідна інформація мала бути включена у сформований до 10.01.2017 єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Бюджетне відшкодування за такими заявами до 01.04.2017 мало здійснюватися у раніше визначеному порядку, тобто зі складанням контролюючим органом відповідного висновку та його наданням територіальному органу Державної казначейської служби України.

Водночас, з 01.04.2017 передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування є відображення органом ДФС в Реєстрі інформації про її узгодження. Але таких дій Відповідач до цього часу не вчинив, вважаючи відсутнім у ПРАТ «ЛИНІК» права на таке відшкодування у спосіб, визначений статтею 200 ПК.

14.08.2017 до канцелярії ПРАТ «ЛИНІК» надійшов Наказ виконуючого обов`язки начальника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України №1692 від 07.08.2017 про проведення позапланової невиїзної документальної перевірки з питань достовірності декларування сум від`ємного значення податку на додану вартість , яке становить більше 100 тис. грн. податкових періодів червня-грудня 2015року, січня- грудня 2016 року та лютого 2017 року (одночасно 20 податкових періодів) з терміном перевірки 15 робочих днів.

31.08.2017 ПРАТ «ЛИНІК» отримало податкові повідомлення-рішення № форми «Р» збільшеної суми податкового зобов`язання зі сплати ПДВ разом зі штрафною санкцією в сумі 1 117 553,75 грн., № форми «В-1» зменшеної суми бюджетного відшкодування в сумі 94 660 488,00 грн. і з розрахунком до сплати штрафної фінансової санкції в розмірі 47 330 244,00 грн., та № форми «В-4» про зменшений розмір від`ємного значення в сумі 215 476 642,00 грн. В розрахунках до податкових повідомлень-рішень зазначається про те, що до зменшеної суми бюджетного відшкодування включено також поряд з іншими податковими періодами і період травня 2015 року та червня 2015 року. Відповідно за цими податковими періодами зменшений розмір бюджетного відшкодування та зменшений розмір від`ємного значення має такі значення:

-травень 2015 року зменшена сума бюджетного відшкодування 2 016 025,00грн. і завищений розмір від`ємного значення - 8 814 340,00грн.;

-червень 2015 року зменшена сума бюджетного відшкодування 2 369 175,00грн. і завищений розмір від`ємного значення - 10 253 056,00грн.

ПРАТ «ЛИНІК» окремо оскаржило до суду Наказ виконуючого обов`язки начальника Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України №1692 від 07.08.2017 про проведення позапланової невиїзної документальної перевірки. За наслідками розгляду адміністративної справи № 812/1215 Постановою Луганського окружного адміністративного суду від 13.12.2017 позов ПРАТ «ЛИНІК» задоволений, Наказ Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України №1692 від 07.08.2017 про проведення позапланової невиїзної документальної перевірки скасовано. Постановою Донецького апеляційного адміністративного суду від 05.04.2018 у задоволенні апеляційної скарги Офісу великих платників податку ДФС відмовлено, отже рішення набрало чинності.

За письмовим зверненням ПРАТ «ЛИНІК» №100000/ від 10.05.2018 щодо відкликання податкових повідомлень-рішень було отримано лист від 15.06.2018 №25092/10/28-10-47-05 про відмову у скасуванні, тому в подальшому Позивач звернувся до контролюючого органу із адміністративним позовом про скасування податкових повідомлень-рішень №, № та № від 31.08.2017.

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 13.08.2018 у справі № 812/1463/18 позов задоволено у повному обсягу, незаконні повідомлення-рішення скасовано. Ухвалою Донецького апеляційного адміністративного суду від 15.11.2018 апеляційна скарга повернута апелянту без розгляду, а отже рішення Луганського окружного адміністративного суду від 13.08.2018 відповідно до частини 2 статті 255 КАС України набрало чинності.

Ігноруючи наведені приписи законодавства, Відповідач взагалі не вніс заявлену до відшкодування суму ПДВ до відповідних Реєстрів, не вніс інформації щодо її попереднього визнання за даними камеральних перевірок, проведених у червні та липні 2015 року, про фактичне завершення процедур адміністративного і судового оскарження, що унеможливлювало б подальше безпідставне адміністрування з боку Офісу великих платників податку ДФС в ручному режимі.

Зазначеними діями щодо несвоєчасного внесення відомостей (як заявленої платником податку суми до відшкодування так і узгодженої суми бюджетної заборгованості) до відповідного Реєстру Відповідач грубо порушує права платника податку, не даючи змоги на автоматичне бюджетне відшкодування, що дає підстави Позивачеві звернутися до суду за бюджетним відшкодуванням.

Отже, починаючи з 15.11.2018 і станом на день подання цього позову сума бюджетного відшкодування травня і червня 2015 відображена лише у інтегрованій картці платника (ІКП) як заборгованість бюджету, а отже є визнаною (узгодженою) контролюючим органом сумою, але не підтвердженою відповідними записами в Реєстрі про завершення процедури її узгодження.

Представник ГУ ДФС у Луганській області позов не визнав з таких підстав. Починаючи з 01.01.2018, позивач втратив статус великого платника податків і перебуває на обліку у ДПІ у м. Лисичанську ГУ ДФС у Луганській області.

Попри це, відповідач 1 вважає, що відповідачем у даній справі має бути Офіс ВПП ДФС, виходячи з наступного.

Відповідно до пункту 10.14 Розділу X наказу Міністерства фінансів України від 09.12.2011 №1588 «Про затвердження Порядку обліку платників податків і зборів» передбачено, що «Після зняття платника податків з основного місця обліку в контролюючому органі за попереднім місцезнаходженням платник податків продовжує перебувати на обліку в такому органі з ознакою обліку за неосновним місцем обліку, а контролюючий орган стосовна платника податків продовжує адмініструвати податки, збори у частині завершення процедур такого адміністрування до: закінчення документальної перевірки та узгодження сум грошових зобов`язань за її результатами, якщо перевірка була розпочата або призначена та контролюючий орган вже повідомив платника податків про її проведення; повернення надміру сплачених платежів, помилково або надміру зарахованих до бюджету, контроль за справлянням яких здійснюють контролюючі органи, або їх відшкодування платнику податків, якщо останній відповідно до поданих заяв чи податкових декларацій (звітів, розрахунків) претендує та має право на таке повернення чи відшкодування, у разі якщо до кінця бюджетного періоду спливає строк повернення або відшкодування і відповідно висновки щодо відшкодування виконані в повному обсязі; закінчення процедур судового оскарження сум грошових зобов`язань та інших справ адміністративного судочинства, крім випадків заміни такого контролюючого органу (як сторони або третьої особи в адміністративній справі) іншим контролюючим органом.»

Зважаючи на наявність незакінчених (станом на 01.01.2018) процедур відшкодування платнику податків, а також враховуючи, що до кінця бюджетного періоду спливає строк відшкодування, саме Офіс ВПП ДФС є належним відповідачем у справі.

До того ж, у відповідності до п.1 ч.І Розділу II наказу Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422, відсутні підстави для покладення обов`язку щодо процедури бюджетного відшкодування на іншу юридичну особу, адже саме контролюючий орган за попереднім місцем обліку платника має завершити всі процедури адміністрування.

Щодо суті заявлених вимог зазначено таке.

Підставою для звернення позивача до суду з вимогою зобов`язати контролюючий орган внести відомості до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування суми податку на додану вартість за податковою декларацією за травень 2015 року у розмірі 2 016 025,00 грн. та за червень 2015 року у розмірі 2 369 175,00 грн. слугувало допущення контролюючим органом протиправної бездіяльності щодо виконання рішення Луганського окружного адміністративного суду від 08.08.2018 року, яке набрало законної сили 15.11.2018 року.

Так, рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 08.08.2018 визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення від 31.08.2017 №№, , , якими позивачу збільшено суму податкового зобов`язання зі сплати ПДВ, зменшено суму бюджетного відшкодування та зменшено розмір від`ємного значення.

Оскаржувані податкові повідомлення-рішення прийняті контролюючим органом під час перебування ПрАТ «ЛІНІК» на обліку в Офісі ВПП ДФС. Тобто, перевірка з питань дотримання вимог ПрАТ «ЛІНІК» податкового законодавства проводилася посадовими особами Офісу ВПП ДФС, а встановлені порушення викладені в акті про результати перевірки.

Надання пояснень щодо правомірності врахування платником суми від`ємного значення у розмірі 2 016 025,00 грн. та 2 369 175,00 на підставі наявних матеріалів у Головного управління ДФС у Луганській області, не виявляється можливим, оскільки, як вже зазначено вище, перевірка проводилася Офісом ВПП ДФС, а до Головного управління ДФС у Луганській області передано лише облікову справу платника податків. На підставі наявних документів неможливо дійти висновку про узгодженість суми від`ємного значення.

Крім того, звертаючись повторно до суду з адміністративним позовом про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, позивач просив суд визнати протиправними дії щодо несвоєчасного внесення в Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування інформації про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування податкового періоду травень 2015 року у розмірі 2 016 025,00 грн. та червень 2015 року у розмірі 2 369 175,00 грн.

Зобов`язати Офіс великих платників податків ДФС внести електронним повідомленням до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість інформацію про завершення судового оскарження та розмір узгодженої суми бюджетного відшкодування за податкові звітні періоди травень 2015 року у розмірі 2 016 025,00 грн. та червень 2015 року у розмірі 2 369 175,00 грн. з одночасним внесенням інформації щодо платіжних реквізитів, необхідних для перерахування сум бюджетного відшкодування на поточний банківський рахунок ПрАТ «ЛІНІК».

Адміністративний позов обґрунтовано протиправністю бездіяльності відповідача, яка втілилася у невнесенні суми податку на додану вартість за податкові звітні періоди травень, червень 2015 року до Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування, як передбачено ст.200 Податкового кодексу України.

Проте, з 01 січня 2017 року набрав чинності Закон України від 21.12.2016 № 1797 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні».

Законом внесені зміни в частині адміністрування податку на додану вартість, зокрема а саме п. 92, внесені зміни до ст. 200 ПКУ, що регулює, зокрема, порядок бюджетного відшкодування ПДВ.

Так, із 1 січня 2017 року формуватиметься лише один Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування. Здійснюватиметься це на підставі баз даних ДФС і Казначейства України.

Водночас п. 135 Закону № 1797 передбачено, що до 1 лютого 2017 року ДФС формує в хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ у Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми ПДВ не відшкодовані з бюджету (п. 56 р. XX ПКУ).

Пунктом 56 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України визначено, що до 1 лютого 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, формує у хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 1 лютого 2016 року, за якими станом на 1 січня 2017 року суми податку на додану вартість не відшкодовані з бюджету. Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Просить у задоволенні позовної заяви ПРАТ «ЛИНІК» відмовити в повному обсязі.

ГУДКС у Луганській області позов не визнав надав письмовий відзив на позовну заяву (а.с. 230-231), в якому зазначив, що ПРАТ «ЛИНІК» в уточненій позовній заяві просить суд «Стягнути з державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Луганській області узгоджені суми бюджетного відшкодування за деклараціями травня 2015 року в розмірі 2 016 025,00 грн, червня 2015 року в розмірі 2 369 175,00 грн , разом у сумі 4 385 200,00 грн».

Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Із наведеної норми Конституції України вбачається, що умовою вчинення будь-яких дій органами державної влади є: 1) наявність встановленої Законом підстави; 2) наявність встановлених Законом повноважень; 3) визначення Законом способу вчинення відповідних дій.

Сукупність лише усіх трьох вказаних умов дає можливість органу державної влади вчиняти певні дії. З 1 січня 2017 року набрав чинності Закон України від 21.12.2016 № 1797- VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» (далі - Закон № 1797), яким внесено зміни, зокрема, до статті 200 Податкового кодексу України (далі - ПКУ) щодо формування, ведення, офіційного публікування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування (далі - Реєстр) та здійснення органами Казначейства бюджетного відшкодування ПДВ на підставі такого Реєстру.

Відповідно до ст. 200 ПКУ формування Реєстру здійснюється на підставі баз даних Державної фіскальної служби України та Казначейства.

Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України (п.п. 4 п. 200.12 ст. 200 ПКУ).

На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (п. 200.13 ст. 200 ПКУ).

З огляду на зазначене, законодавець чітко визначає порядок отримання платником податку бюджетного відшкодування ПДВ.

Просить відмовити у задоволенні позовних вимог ПРАТ «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» в повному обсязі.

По справі вчинені такі процесуальні дії.

Ухвалою суду від 28.11.2018 відкрито провадження у вказаній адміністративній справі, вирішено справу розглядати в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі на 26.12.2018 (а.с. 1-3).

26.12.2018 у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці розгляд справи призначено на 10.01.2019 (а.с. 106).

10.01.2019 за клопотанням представника позивача підготовче засідання відкладено на 22.01.2019 (а.с. 124).

Ухвалою від 22.01.2019 замінено первісного відповідача - Офіс великих платників Державної фіскальної служби України на належного - Головне управління ДФС в Луганській області (а.с. 139).

22.01.2019 у зв`язку із заміною первісного відповідача - Офіс великих платників Державної фіскальної служби України на належного - Головне управління ДФС в Луганській області підготовче засідання відкладено на 13.02.2019 (а.с. 140).

Згідно з довідкою від 13.02.2019 у зв`язку з перебуванням головуючого судді Борзаниці С.В. у відрядженні згідно наказу від 12.02.2019 № 11-вд з 13.02.2019 по 16.02.2019, розгляд справи за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства Лисичанська нафтова інвестиційна компанія до Головне управління ДФС в Луганській області про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії буде вирішено 25.02.2019 (а.с. 162).

25.02.2019 за клопотанням представника позивача підготовче засідання відкладено на 14.03.2019 (а.с. 182).

14.03.2019 за клопотанням представника позивача підготовче засідання відкладено на 22.03.2019 (а.с. 188).

Ухвалою від 22.03.2019 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів (а.с. 198).

22.03.2019 у зв`язку з продовженням строку підготовчого провадження для зміни та уточнення питання щодо залучення до справи другого відповідача представником позивача підготовче засідання відкладено на 09.04.2019 (а.с. 199).

Ухвалою від 09.04.2019 залучено як співвідповідача - Головне управління Державної казначейської Служби України в Луганській області (а.с. 220).

09.04.2019 у зв`язку із залученням як співвідповідача - Головне управління Державної казначейської Служби України в Луганській області підготовче засідання відкладено на 22.04.2019 (а.с. 221).

22.04.2019 за клопотанням представника позивача підготовче засідання відкладено на 04.06.2019 (а.с. 238).

Ухвалою суду від 04.06.2019 закрито підготовче провадження у даній справі та призначено справу до розгляду у відкритому судовому засіданні на 21.06.2019 (а.с. 243).

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 КАС України, суд встановив таке.

Суд встановив, що приватне акціонерне товариство «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» зареєстроване в якості юридичної особи (ідентифікаційний код 32292929) та внесене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (а.с. 32, 33).

Позивач перебував на податковому обліку в ДПІ у м. Лисичанську ГУ ДФС у Луганській області.

18.06.2015 Позивачем подано податкову декларацію з ПДВ реєстраційний № від 18.06.2015 за податковий період - травень 2015 року. У відповідності з Додатком 4 Декларації платником заявлена до бюджетного відшкодування сума склала 2 016 025,00 грн. (а.с.35-47)

16.07.2015 Позивачем подано податкову декларацію з ПДВ реєстраційний № від 16.07.2015 за податковий період - червень 2015 року. У відповідності з Додатком 4 до Декларації платником була заявлена до бюджетного відшкодування сума 2 369 175,00 грн. (а.с.48-61).

26.05.2016 позивач звернувся на адресу СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області з листом № 030400/ про надання інформації щодо наслідків камеральної перевірки податкової декларації травня 2015 року, на що отримав лист-відповідь №2567/10/28-05-42 від 06.06.2016 про відсутність порушень і що складені контролюючим органом довідки за результатами камеральної перевірки платникам не надаються (а.с.68-69).

26.10.2015 позивач також звернувся з листом № 030400/ на адресу СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області стосовно результатів камеральної перевірки податкової декларації за червень 2015 року, на що отримав лист-відповідь №291/10/28-05-42 від 22.01.2016 про відсутність порушень і що складені контролюючим органом довідки за результатами камеральної перевірки платникам не надаються (а.с.70-71).

31.08.2017 Офісом великих платників податків ДФС були прийняті податкові повідомлення-рішення форми «В-1» зменшеної суми бюджетного відшкодування в сумі 94 660 488,00грн. і з розрахунком до сплати штрафної фінансової санкції в розмірі 47 330 244,00грн., та форми «В-4» про зменшений розмір від`ємного значення в сумі 215 476 642,00 (а.с.78-81).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 08.08.2018 у справі № 812/1463/18 позовні вимоги приватного акціонерного товариства Лисичанська нафтова інвестиційна компанія задоволено повністю. Визнано протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби від 31.08.2017 №№ , ,.

Вказане рішення набрало законної сили 15.11.2018, оскільки ухвалою Першого апеляційного адміністративного суду від 15.11.2018 апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби було повернуто заявнику (а.с.85-90).

Таким чином, судом встановлено, що на час, коли позивач вже перебував на обліку у відповідача 1, відбулось завершення процедури судового оскарження податкових повідомлень-рішень від 31.08.2017 №№ , .

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок визначення суми податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або відшкодуванню з Державного бюджету України (бюджетному відшкодуванню), та строки проведення розрахунків визначено статтею 200 ПК України.

Пунктом 200.7 статті 200 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) встановлено, що платник податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування та прийняв рішення про повернення суми бюджетного відшкодування, подає відповідному контролюючому органу податкову декларацію та заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, яка відображається у податковій декларації.

На підставі пункту 200.8 статті 200 ПК України до податкової декларації платником податків додаються розрахунок суми бюджетного відшкодування та оригінали митних декларацій. У разі якщо митне оформлення товарів, вивезених за межі митної території України, здійснювалося з використанням електронної митної декларації, така електронна митна декларація надається контролюючим органом за місцем митного оформлення контролюючому органу за місцем обліку такого платника податків в порядку, затвердженому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації електронного підпису відповідно до закону.

Пунктом 200.10 статті 200 ПК України визначено, що протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

За наявності достатніх підстав, які свідчать, що розрахунок суми бюджетного відшкодування було зроблено з порушенням норм податкового законодавства, контролюючий орган має право провести документальну позапланову виїзну перевірку платника для визначення достовірності нарахування такого бюджетного відшкодування протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном проведення камеральної перевірки (пункт 200.11 статті 200 ПК України).

Відповідно до пункту 200.12 статті 200 ПК України контролюючий орган зобов`язаний у п`ятиденний строк після закінчення перевірки подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету.

Згідно з пунктом 200.13 статті 200 ПК України на підставі отриманого висновку відповідного контролюючого органу орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку протягом п`яти операційних днів після отримання висновку контролюючого органу.

Наведені норми пунктів 200.12 та 200.13 статті 200 ПК України узгоджуються з пунктами 6 та 9 Порядку № 39.

Пунктом 200.14 статті 200 ПК України визначено, що якщо за результатами камеральної або документальної позапланової виїзної перевірки контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган:

а) у разі заниження заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування щодо суми, визначеної контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого заниження та підстави для її вирахування. У цьому випадку вважається, що платник податку добровільно відмовляється від отримання такої суми заниження як бюджетного відшкодування та враховує її згідно з пунктом 200.6 цієї статті у зменшення податкових зобов`язань з цього податку в наступних податкових періодах;

б) у разі перевищення заявленої платником податку суми бюджетного відшкодування над сумою, визначеною контролюючим органом за результатами перевірок, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються сума такого перевищення та підстави для її вирахування;

в) у разі з`ясування за результатами проведення перевірок факту, за яким платник податку не має права на отримання бюджетного відшкодування, надсилає платнику податку податкове повідомлення, в якому зазначаються підстави відмови в наданні бюджетного відшкодування.

Таким чином, на момент виникнення спірних правовідносин ПК України було визначено, що в разі виконання платником податку, який має право на отримання бюджетного відшкодування з ПДВ, вимог, передбачених пунктами 200.7 та 200.8 статті 200 цього Кодексу, та підтвердження достовірності нарахування такого відшкодування контролюючим органом за результатами проведення камеральної чи документальної перевірки, цей орган зобов`язаний у п`ятиденний строк після закінчення перевірки подати органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, який протягом п`яти операційних днів після отримання висновку контролюючого органу видає платнику податку зазначену в ньому суму бюджетного відшкодування шляхом перерахування коштів з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку.

При цьому, якщо за результатами камеральної або документальної позапланової виїзної перевірки контролюючий орган виявляє невідповідність суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації, то такий орган надсилає платнику податку відповідне податкове повідомлення.

Як установлено матеріалами справи, 18.06.2015 та 16.07.2015 позивач подав до СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області податкові декларації з ПДВ за травень та червень 2015 року, в яких заявив суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку, в розмірі 2 016 025,00 грн. та 2 369 175,00грн. відповідно.

Разом із податковими деклараціями позивач подав заяви про повернення суми бюджетного відшкодування та розрахунок суми бюджетного відшкодування.

СДПІ по роботі з великими платниками податків в Луганській області Офісу великих платників податку ДФС були проведені камеральні перевірки податкових декларацій правомірності нарахування від`ємного значення різниці між сумою податкового кредиту та сумою податкового зобов`язання та бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника у банку за травень-червень 2015 року та порушень виявлено не було.

Офісом великих платників податків ДФС 31.08.2017 були прийняті податкові повідомлення-рішення форми «В-1» зменшеної суми бюджетного відшкодування в сумі 94 660 488,00грн. і з розрахунком до сплати штрафної фінансової санкції в розмірі 47 330 244,00грн., та форми «В-4» про зменшений розмір від`ємного значення в сумі 215 476 642,00 (а.с.78-81), які рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 08.08.2018 у справі № 812/1463/18 були визнані протиправними та скасовані. Вказане рішення набрало законної сили 15.11.2018.

Проте податковим органом своєчасно не складені та не подані висновки із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

На момент виникнення спірних правовідносин надання податковим органом висновку до органу казначейства щодо суми, яка підлягає відшкодуванню з бюджету, було передбачено статтею 200 ПК України та Порядком № 39.

Законами України від 24 грудня 2015 року № 909-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2016 році» та від 21 грудня 2016 року № 1797-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» внесені зміни до статті 200 ПК України, зокрема, й щодо порядку бюджетного відшкодування ПДВ.

У зв`язку з прийняттям вказаних змін до ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року № 26 визнано таким, що втратив чинність Порядок № 39.

Відповідно до підпункту 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України (тут і далі - в редакції, чинній на момент розгляду судом цієї справи) на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно з підпунктом 200.7.2 пункту 200.7 цієї статті Кодексу заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження. Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

На підставі пункту 200.15 статті 200 ПК України у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

У разі неузгодження контролюючим органом суми податку, заявленої до відшкодування, або її частини зобов`язання з бюджетного відшкодування податку в частині неузгодженої суми виникає з дня закінчення процедури адміністративного або судового оскарження, за результатами якої прийнято рішення на користь платника податків.

Пунктом 200.12 статті 200 ПК України, зокрема, визначено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України.

На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунку на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (пункт 200.13 статті 200 ПК України).

Вказані норми статті 200 ПК України узгоджуються з пунктами 6, 7, 11, 12 Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року № 26 (далі - Порядок № 26).

Відповідно до пункту 56 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України до 01 лютого 2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, формує у хронологічному порядку надходження заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, поданих до 01 лютого 2016 року, за якими станом на 01 січня 2017 року суми ПДВ не відшкодовані з бюджету.

Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються в порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Відшкодування узгоджених сум ПДВ, зазначених у такому реєстрі, здійснюється в хронологічному порядку відповідно до черговості надходження заяв про повернення таких сум бюджетного відшкодування ПДВ в межах сум, визначених законом про Державний бюджет на відповідний рік. Розподіл сум бюджетного відшкодування ПДВ, визначених законом про Державний бюджет на відповідний рік, між Тимчасовим реєстром заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеним у цьому пункті, та Реєстром заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ здійснюється Кабінетом Міністрів України.

Станом на час розгляду справи у суді Тимчасовий реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не працює.

За таких обставин, із врахуванням встановленого судом права позивача на бюджетне відшкодування ПДВ у розмірі 4 385 200,00 грн, а також відсутність механізму реального відшкодування платнику податків узгодженої суми бюджетного відшкодування вказаного податку, такі способи захисту порушеного права як зобов`язання контролюючого органу надати висновок про підтвердження заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування або внести заяву товариства до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не призведуть до ефективного відновлення права платника податків.

Відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожна юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) наголошував, що поняття «майно» у першій частині статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на речі матеріального світу та не залежить від формальної класифікації, прийнятої у національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, що становлять активи, також можуть розглядатися як «майнові права», а отже, як «майно» (див. mutatis mutandis рішення у справі «Бейелер проти Італії» від 05 січня 2000 року) (Beyeler v. Italy, заява № 33202, § 100)).

За певних обставин «легітимне очікування» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу до Конвенції. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «легітимне очікування», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя (див. mutatis mutandis рішення у справі «Суханов та Ільченко проти України» від 26 червня 2014 року (Sukhanov and Ilchenko v. Ukraine, заяви № 68385/10 та № 71378/10, § 35)).

ЄСПЛ у рішенні у справі «Інтерсплав проти України» від 09 січня 2007 року зазначив, що юридична особа-платник ПДВ мала достатньо підстав сподіватись на відшкодування цього податку, так само як і на компенсацію за затримку його виплати, та встановив, що заявник мав захищений статтею 1 Першого протоколу до Конвенції майновий інтерес (Intersplav v. Ukraine, заява № 803/02, § 31-32). ЄСПЛ констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у справі з огляду на постійні затримки відшкодування і компенсації ПДВ у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, та зазначив, що і стан невизначеності щодо часу повернення коштів заявника порушували «справедливий баланс» між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном (§ 40).

Оскільки податкове законодавство передбачає право позивача на повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ, не відшкодовану платнику протягом визначеного законодавством строку, позивач у цій справі має майновий інтерес щодо відшкодування з бюджету ПДВ у розмірі 4 385 200,00 грн., які охоплюються поняттям «майно» в аспекті частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Верховенство права як основоположний принцип адміністративного судочинства визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.

Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.

Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Ураховуючи наведене та з огляду на те, що такі способи захисту як зобов`язання контролюючого органу надати висновок про підтвердження заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування або внести заяву товариства до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не призведуть до ефективного відновлення права платника податків, суд дійшов висновку про те, що ефективним способом захисту, який забезпечить поновлення порушеного права позивача, є стягнення з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської Служби України в Луганській області на користь позивача заборгованості бюджету із відшкодування ПДВ.

Аналогічні висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 в справі №826/7380/15, провадження № 11-778апп18.

Посилання відповідача 1 на ті обставини, що обов`язок внесення інформації про розмір від`ємного значення зберігається за Офісом великих платників податків ДФС України на підставі вимог пункту 10.14 Розділу X Наказу Міністерства фінансів України від 09.12.2009 № 1588 «Про затвердження Порядку обліку платників податків і зборів»( далі - Порядок), є незмістовним, оскільки за змістом цієї норми наведений пункт має відношення до інших випадків.

Зокрема, абзацом 4 пункту 1.5 Порядку визначено: «Переведення платників податків на обслуговування з одного контролюючого органу до іншого (взяття на облік / зняття з обліку) у випадках, зазначених у цьому пункті, а також у разі, якщо законодавством встановлені інші випадки, коли місце обліку платника податків не відповідає його місцезнаходженню, здійснюється у порядку, визначеному розділом X цього Порядку».

Оскільки ПРАТ «ЛИНІК» перебував на обліку в контролюючому органі, місце розташування якого відмінне від місцезнаходження платника, а підставою для такої зміни обліку є не зміна місцезнаходження, а виключення з переліку великих платників податків і зборів, до спірних правовідносин повинний бути застосований пункт 10.22 Розділу X Порядку, а не пункт 10.14.

Дія пункту 10.14 розповсюджується лише на випадки проведення державної реєстрації зміни місцезнаходження або місця проживання платника податків, внаслідок якої змінюється адміністративно-територіальна одиниця та контролюючий орган, в якому на обліку перебуває платник податків (далі - адміністративний район), а також у разі зміни податкової адреси платника податків, контролюючими органами за попереднім та новим місцезнаходженням (місцем проживання) платника податків проводяться процедури відповідно зняття з обліку/взяття на облік такого платника податків.

Відповідно до пункту 10.22 Наказу №1588, - якщо відповідно до критеріїв, визначених п. 14.1.24 пункту 14.1 статті 14 розділу І, та згідно з пунктом 64.7 статті 64 глави 6 розділу II ПК України в установленому порядку платника податків включено/не включено до Реєстру платників податків на наступний рік, внаслідок чого змінюється основне місце обліку платника податків, контролюючі органи здійснюють переведення такого платника податків до/з контролюючого органу, що здійснює супроводження великих платників податків.

Абзацом другим підпункту 2 пункту 10.22 Наказу №1588 передбачено, що контролюючий орган за попереднім місцем обліку платника податків, включеного / невключеного до Реєстру великих платників податків, здійснює передачу облікової справи платника податків до контролюючого органу за новим місцем обліку у 10-денний строк з дня взяття на облік за новим місцем обліку.

На виконання вищезазначеного пункту первісним відповідачем 05 січня 2018 року матеріали облікової справи платника податків ПрАТ «ЛИНІК» передані для обліку до ДПІ в м. Лисичанську, та, відповідно, до функціональних обов`язків - на обслуговування до ГУ ДФС у Луганській області у зв`язку з виключенням ПРАТ «ЛИНІК» з переліку великих платників податку.

Зазначений Порядок не регулює питань здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а лише створює умови для виконання таких завдань шляхом своєчасного проведення процедури зняття або взяття на облік платника.

Щодо контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, то відповідно до п.1 ч.І Розділу II Наказу Міністерства фінансів України від 07.04.2016 №422 «Про затвердження Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», - органу ДФС, в якому перебуває платник за основним місцем обліку надається доступ до ІКП, відкритих за основним місцем обліку, для внесення відповідної інформації, а за неосновним місцем обліку - в режимі перегляду.

Крім того, у відповідності із абз. 4 та 5 пункту 4 ч.І Розділу II «При переведенні на обслуговування платника з одного органу ДФС до іншого (взяття на облік / зняття з обліку) у разі ліквідації чи реорганізації органу ДФС, адміністративно-територіальної реформи, зміни меж областей (Автономна Республіка Крим, області) (районів, міст) чи інших, не залежних від платника податків об`єктивних причин, унаслідок яких змінюється орган ДФС, в якому обліковується платник податків, здійснюються зняття з обліку платника податку в одному органі ДФС та взяття на облік в іншому відповідному органі ДФС. Переведення платників податків здійснюється на підставі переліку платників податків, стосовно яких змінюється місце обліку, затвердженого відповідним органом ДФС вищого рівня.

У день внесення до інформаційної системи в органі ДФС ознаки щодо належності до зазначеного переліку та зняття з обліку платника відбувається автоматична передача ІКП з попереднього місця обліку платника шляхом зміни реквізитів ІКП в частині кодів областей (Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь), району відповідно до нового місця обліку платника з фіксацією події в реєстрі передачі ІКП між органами ДФС. За новим місцем обліку платника отримані ІКП відображаються в реєстрі отриманих ІКП».

Відповідачем 1 не зазначено та не надано доказів наявності обставин, які реально перешкоджають внесенню до електронного реєстру бюджетної заборгованості відомостей про завершення процедури судового оскарження і узгодження суми бюджетного відшкодування.

Платник податків не може бути позбавлений права на бюджетне відшкодування внаслідок недогляду контролюючого органу, або втрати паперових носіїв. До того ж, зазначене питання вже було предметом документальної перевірки і в судовому порядку було підтверджено правомірність формування платником від`ємного значення за цими податковими періодами, а податкове повідомлення-рішення, яким зазначені суми податкових періодів травня і червня 2015 року були безпідставно зменшені - скасовано, рішення суду набуло чинності. Тому у контролюючого органу відсутнє право щодо повторного податкового контролю відносно зазначених податкових періодів, і водночас, існує обов`язок внести до відповідного реєстру узгоджену суму.

По даній справі має місце публічне правонаступництво (повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції) Головного управління ДФС у Луганській області функцій Офісу великих платників податків ДФС. Тобто, в даному випадку відбулося передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого на підставі Закону.

Разом з тим, у спорах із публічних правовідносин, коли оскаржуються дії (бездіяльність) державного органу, які пов`язані із здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого ним органу.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Справжня Православна Церква у Молдові» та інші проти Молдови» від 27.02.2007 суд дійшов висновку, що оскільки боржником є сама держава, то у зв`язку з цим не має значення, який із органів державної влади брав участь у судових спорах та який із них несе відповідальність за виконання кінцевого судового рішення.

Аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 жовтня 2018 року у справі № 812/658/17 (реєстраційний номер рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень 77310684).

В цьому ж судовому рішенні Верховний Суд зазначив, що з огляду на зміст положень розділу X Наказу №1588 пункт 10.14 цього розділу не може бути застосований у межах спірних правовідносин, оскільки платник податків змінив місце обліку не у зв`язку зі зміною місцезнаходження, а у зв`язку з переведенням на облік до іншого податкового органу на підставі наказу Державної фіскальної служби України «Про затвердження Реєстру великих платників податків на 2018 рік» від 26.09.2017 №632 з урахуванням змін, внесених наказом Державної фіскальної служби України від 29.122017 № 884.

Пунктом 5 Порядку взаємодії територіальних органів ДФС України, місцевих фінансових органів та територіальних органів державної казначейської служби України у процесі повернення платникам податків помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 15.12.2015 № 1146, передбачено, що повернення помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань здійснюється за місцем адміністрування (обліку) помилково та/або надміру сплаченої суми.

Станом на час розгляду справи місцем адміністрування зазначеного податку є саме ГУ ДФС в Луганській області.

Публічне правонаступництво (повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень до іншого внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції) є підставою для покладання обов`язку саме на ГУ ДФС в Луганській області внаслідок події, пов`язаної зі зміною місця обліку платника податку.

Нормативними актами встановлений обов`язок передачі облікової справи платника податків до контролюючого органу за новим місцем обліку у 10-денний строк з дня взяття на облік за новим місцем обліку.

Оскільки з часу взяття позивача на облік за новим місцем обліку пройшов строк більше як 10 днів, і такий орган веде податковий контроль з 2018 року, посилання на відсутність компетенції є незмістовною.

Враховуючи вищевикладене, виходячи з меж та підстав заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що позивачем доведена протиправність бездіяльності відповідача 1, а відповідачем 1 не спростовано зворотне, адміністративний позов підтверджений належними та допустимими доказами, у зв`язку з чим в частині вимог до відповідача 1 він підлягає задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду з даним позовом сплачено судовий збір у сумі 19210,00 грн., оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню, судові витрати по сплаті судового збору підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Луганській області (а.с. 4, 5, 215).

Керуючись статтями 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Приватного акціонерного товариства «Лисичанська нафтова інвестиційна компанія» до Головного управління ДФС у Луганській області, Головного управління Державної казначейської служби у Луганській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДФС в Луганській області, що полягає у несвоєчасному наданні органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, висновку із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету та несвоєчасному внесенні в єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування узгодженої суми бюджетного відшкодування травня 2015 року в розмірі 2 016 025,00 грн., червня 2015 в розмірі 2 369 175,00 грн., в сумі 4 385 200,00 грн.

Стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської Служби України в Луганській області узгоджені суми бюджетного відшкодування за деклараціями травня 2015 року (заява від 18.06.2015 № ) в розмірі 2 016 025,00 грн., червня 2015 року (заява від 16.07.2015 № ) в розмірі 2 369 175,00 грн., разом в сумі 4 385 200,00 грн. (чотири мільйони триста вісімдесят п`ять тисяч двісті гривень 00 коп.), на користь ПРАТ «ЛИНІК» ідентифікаційний код 32292929 на поточний банківський рахунок № НОМЕР_1 в АТ «ОТП-Банк», м. Київ, МФО 300528.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Луганській області (ідентифікаційний код 39591445, місцезнаходження: 93400, Луганська обл., м. Сєвєродонецьк, вул. Енергетиків, буд. 72) на користь приватного акціонерного товариства Лисичанська нафтова інвестиційна компанія (ідентифікаційний код 32292929, місцезнаходження: 93113, Луганська обл., м. Лисичанськ, вул. Свердлова, буд. 371, офіс 1-А) судові витрати у розмірі 19210,00 грн (дев`ятнадцять тисяч двісті десять гривень 00 коп.).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або справа розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 01 липня 2019 року.

Суддя С.В. Борзаниця