Справа № 824/12/19-а
Суддя: Левицький Василь Костянтинович
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2019 р. м. Чернівці справа № 824/12/19-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Левицький В.К., розглянув матеріали справи

за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до виконавчого комітету Чернівецької міської ради (пл. Центральна, 1, м. Чернівці, 58000), Конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирного будинку житлового фонду міста Чернівці (вул. Героїв Майдану, 176, каб. 59, 63, м. Чернівці, 58029)

про визнання протиправними та скасування рішень.

В С Т А Н О В И В:

У січні 2019 р. ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом до виконавчого комітету Чернівецької міської ради, Конкурсної комісії з призначення управителя багатоквартирного будинку житлового фонду міста Чернівці, у якому, з урахуванням позовної заяви у новій редакції, просила:

- визнати протиправними та скасувати рішення №145/6 від 27.03.2018 р. виконавчого комітету Чернівецької міської ради "Про затвердження конкурсної документації та проведення конкурсу з призначення управителя багатоквартирного будинку житлового фонду міста Чернівці";

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з призначення управителів багатоквартирних будинків у місті Чернівці в частині визначення переможцем конкурсу щодо будинків по "ЛОТУ №4", оформлене протоколами засідань №11 від 09.07.2018 р. та №13 від 12.08.2018 р.;

- визнати протиправним та скасувати рішення №411/16 від 07.08.2018 р. виконавчого комітету Чернівецької міської ради "Про призначення ТОВ "Єврокомунбуд" управителем багатоквартирних будинків житлового фонду міста Чернівці по "ЛОТУ №4" і внесення змін до рішення виконавчого комітету міської ради від 12.03.2014 року №68/3".

Ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 29.01.2019 р. відкрито провадження у адміністративній справі №824/12/19-а та призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження.

15.03.2019 р. ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду закрито провадження в справі № 824/12/19-а, у зв`язку з тим, що справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 08.05.2019 р. у справі №824/12/19-а, ухвалу Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.03.2019 р. скасовано. Справу направлено до Чернівецького окружного адміністративного суду для продовження розгляду.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано для розгляду судді Чернівецького окружного адміністративного суду Левицькому В.К.

Згідно ч. 13 ст. 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Перевіривши позовну заяви на предмет дотримання вимог встановлених ст. 160, 161, 172 КАС України, суд зазначає наступне.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси і просити про їх захист. Позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, який має відповідати вимогам встановленим ст. 160, 161 КАС України.

Пунктами 5 та 8 ч. 5 ст. 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують зазначені обставини; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (ст. 94, ч. 4 ст. 161 КАС України).

Порядок засвідчення копій документів, визначені Національним стандартом України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163-2003", затвердженим наказом Держспоживстандарту України від 07.04.2003 р. № 55 (далі - ДСТУ 4163-2003), а також Правила організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджені наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 р. № 1000/5, зареєстровані в Міністерстві юстиції України 22.06.2015 р. за № 736/27181 (далі - Правила № 1000/5), інструкції з діловодства в окремих органах державної влади (місцевого самоврядування) та інші.

Згідно із п. 1 Правил № 1000/5 ці Правила встановлюють єдині вимоги щодо створення управлінських документів і роботи зі службовими документами, а також порядок їх архівного зберігання в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності (далі - установи). Ці Правила є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма установами.

Відповідно до п. 8 глави 10 розділу II Правил № 1000/5, які в силу пункту 1 їх розділу І є нормативно-правовим актом, обов`язковим для виконання всіма державними органами, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами і організаціями незалежно від форм власності, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

Напис про засвідчення копії скріплюється відбитком печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки "Для копій".

У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчуються відбитком печатки установи.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка "Копія".

При цьому відповідно до п. 1 глави 10 розділу II Правил № 1000/5 порядок виготовлення, засвідчення та видавання копій документів визначається інструкцією з діловодства установи.

Зазначеній нормі кореспондують вимоги пункту 5.27 ДСТУ 4163-2003.

Наведена позиція збігається з правовою позицією Верховного Суду щодо завіряння копій документів, яка висловлена в постанові від 08.05.2019 р. у справі № 160/7887/18 та ухвалі від 20.06.2019 р. у справі № 1124/18-а.

Однак, в порушення наведених вимог, позивачем до позову додано копії документів, які належним чином не засвідчені, а саме не містять: слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчила копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії; відбитку печатки відповідного структурного підрозділу установи або печатки "Для копій" (відбитку печатки установи); відмітки "Копія".

Частиною 5 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача. Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання встановлено ст. 167 КАС України.

Відповідно до ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Згідно ч. 5 ст. 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Судом встановлено, що позивач у вступній частині адміністративного позову, який подано у новій редакції, зазначає третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Департамент житлово-комунального господарства Чернівецької міської ради, приватне підприємство Садгора-Сервіс, товариство з обмеженою відповідальністю ПП Благоустрій, товариство з обмеженою відповідальністю Торговий дім Укрвторресурс, товариство з обмеженою відповідальністю Єврокомунбуд, комунальне житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство № 9.

Однак, всупереч наведених норм позивачем до позову не додано клопотання про залучення до участі у справі вищевказаних осіб та не обґрунтовано, яким чином судове рішення в даній справі може вплинути на права та обов`язки цих підприємств (установ).

Частиною 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно ст. 1 цього Закону судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Платники судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом (ч. 1 ст. 2 Закону № 3674-VI).

Згідно ст. 9 Закону № 3674-VI суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Відповідно до ст. 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством. Розміри ставок судового збору визначено ст. 4 цього Закону.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - ставка судового збору становить - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, а майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2019 р." з 1 січня 2019 р. розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Частиною 3 ст. 6 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як видно з позовної заяви, зміст та характер заявлених вимог немайновий. Оскільки, позовна заява містить чотири вимоги немайнового характеру, то судовий збір має бути сплачений позивачем за кожну вимогу окремо.

Отже, при подачі позову до суду позивачу необхідно було сплатити судовий збір за чотири вимоги немайнового характеру по 768,40 грн за кожну, а всього 3073,60 грн (4 х 768,40 грн).

Натомість, позивачем сплачено судовий збір тільки за три вимоги в розмірі 2305,20 грн, що підтверджується квитанцією № 89 від 03.01.2019 р. Відтак, недоплата судового збору складає 768,40 грн ( 3073,60 грн - 2305,20 грн).

Судовий збір повинен бути сплачений на наступні банківські реквізити: отримувач коштів та код платежу Чернівецьке УК/м.Чернівці/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37978173; рахунок отримувача 4013; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача 899998; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу за подання адміністративного позову (із зазначенням позивача)

Частиною 7 ст. 161 КАС України встановлено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним додається також оригінал або копія оспорюваного акта або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта у позивача - клопотання про його витребування.

Судом встановлено, що позивачем оскаржується рішення № 411/16 від 07.08.2018 р. виконавчого комітету Чернівецької міської ради та внесення змін до рішення виконавчого комітету міської ради від 12.03.2014 р. № 68/3, однак оригінал або належним чином засвідчену копію оскаржуваного рішення, до суду позивачем не надано та не вказано обґрунтовані підстави неможливості подання вказаного документу.

Крім того, позивач не надав до суду докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання оскаржуваного рішення.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що позовна заява подана без додержання вимог ст. 160 та 161 КАС України.

За приписами ч. 14-15 ст. 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на вищенаведене, суд надає позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 160, 161, 171, 241 та 248 КАС України, суд,-

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків, зазначених в мотивувальній частині ухвали, з дати отримання копії ухвали.

3. Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачу.

4. У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде залишена без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Левицький В.К.