Справа № 464/6202/18
Суддя: Нос Степан Петрович
Дата ухвалення: 2019-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/4131/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді - Носа С. П.,

суддів - Сеника Р. П., Шевчук С. М.,

за участю секретаря судового засідання - Джули В. М.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2019 року в справі № 464/6202/18 (головуючий суддя - Брильовський Р.М., м. Львів, повний текст судового рішення складено 25 березня 2019 року) за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання протиправними приписів,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, в якому просила:

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №1 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №2 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об`єкта будівництва;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №3 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об`єкта будівництва.

В обґрунтування вимог позовної заяви зазначає, що відповідач діяв не в межах повноважень та не у спосіб передбачений законом та Конституцією України, допустив ряд порушень порядку проведення перевірки, що є підставою для скасування оскаржуваних приписів. Зазначила, що їй не було відомо про наслідки перевірки, не було ознайомлено з актом перевірки, акт перевірки та оскаржуваних приписів вона не отримувала. Вказує, що акт перевірки не містить дати, а відмітка про відмову позивача в отримані акта та оскаржуваних приписів не відповідає дійсності. На переконання позивача, саме неналежне повідомлення її та невручення останньому приписів про усунення встановлених порушень призвело до не усунення встановлених порушень. Вказує, що роботи з реконструкції квартири було завершені в грудні 2017 року, тому видані приписи №2 та №3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду є не можливим взагалі. Також позивач наголосив, що в грудні 2015 року ЛКП «Архбуднагляд» було розроблено Містобудівний розрахунок з техніко-економічними показниками реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища, влаштування консольних балконів та приєднання власного підвального приміщення. Проте, як стверджує позивач, такий розрахунок був неточними та помилковим, оскільки проводився шляхом сумування замірів висот приміщень поверхів та товщини перекриття в найвищі точці без врахування висоти утвореного простору між стелею та дахом. На переконання позивача, оскаржувані приписи стали підставою до застосування до позивача штрафних санкцій в великих розмірах та є перешкодою для вчинення будь-яких дій щодо оформлення права на реконструйовано квартиру, в тому числі проведення комунікацій (водопостачання та водовідведення ) та унеможливлюють подальше користування такою. 3 огляду на викладене, вважає, що приписи є формальними і несуть скриту вимогу для спонукання до демонтажу проведеної реконструкції.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2019 року в задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій висловлено прохання скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою адміністративний позов задоволити. В обґрунтування вимог апеляційної скарги вказано, що суд першої інстанції однобічно та упереджено розглянув справу, внаслідок чого ухвалив необґрунтоване та незаконне рішення, порушив вимоги як матеріального так і процесуального права, а відтак оскаржуване рішення підлягає скасуванню.

Позивач та його представник, у судовому засіданні, вимоги апеляційної скарги підтримали та просили таку задовольнити.

Представник відповідача, у судовому засіданні, вимоги апеляційної скарги заперечив та просив відмовити в її задоволенні.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню в повному обсязі з наступних підстав.

Встановлено, що на підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 16.02.2018 № 62-пп, посадовими особами Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові в період з 13.02.2018 до 02.03.2018 здійснено позапланову перевірку об`єкта будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

За результатами перевірки контролюючим органом було складено акт № 1/62-ПП, встановлено, що на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» замовниками проведено будівельні роботи з надбудови приміщення горища над квартирою №4 з влаштування мансардного поверху в утвореному просторі.

При проведенні контрольних замірів на об`єкті будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення» було встановлено:

- відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту- 6,7 м, фактично по замірах - 8,0 м;

- відхилення від геометричних розмірів балконів: по проекту розміри консольних балконів становлять - 1100 мм х 3200мм, фактично по замірах - 1670мм х 4800мм;

- не забезпечення замовником будівництва здійснення технічного нагляду;

- не забезпечено замовником будівництва здійснення авторського нагляду на об`єкті.

Як наслідок за результатами перевірки відповідачем було встановлено, що замовниками будівництва - фізичними особами: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які виступають і виконавцями робіт на об`єкті будівництва, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 проведено роботи з відхиленням від затвердженого проекту.

2 березня 2018 року Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові було складено:

- припис №1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м.Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень;

- припис №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м.Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об`єкта будівництва;

- припис №3 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, відповідно до якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м.Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об`єкта будівництва.

Не погоджуючись з зазначеними приписами та вважаючи їх протиправними, позивач звернувся з позовом до суду про їх скасування.

Відмовляючи у задоволенні даного позову, суд першої інстанції мотивував це тим, що оскаржувані приписи від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Інспекцією державного будівельно-архітектурного контролю у м. Львові прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законами України, а отже відсутні підстави щодо визнання таких приписів протиправними та їх скасування.

Судом апеляційної інстанції здійснено перевірку висновків суду першої інстанції щодо відповідності дій відповідача вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, внаслідок чого суд апеляційної інстанції не погоджується з такими та вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно з ст. 8 зазначеного Закону державне регулювання у сфері містобудування полягає в, зокрема, контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Згідно з п. 1.1 Положення про інспекцію державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, затвердженого ухвалою Львівської міської ради від 30.09.2015 №5118, Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (надалі - Інспекція) є виконавчим органом Львівської міської ради, що створений на підставі ухвали міської ради від 19.06.2015 № 4780 "Про створення інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Львівської міської ради", Законів України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства", "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про місцеве самоврядування в Україні".

Відповідно до п. 2.1 вказаного положення, основним завданням Інспекції є здійснення відповідно до законодавства України державного архітектурно-будівельного контролю, виконання дозвільних та реєстраційних функцій у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 9, п. 12, п. 13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23 травня 2011 року державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва та посадові особи інспекції під час його здійснення зобов`язані, зокрема, ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

При цьому, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, бути присутнім під час його здійснення, за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, подавати свої пояснення, зауваження або заперечення до акту перевірки.

Згідно з положеннями п. 15-16 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном. За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Бланк акта перевірку затверджений наказом від 15.05.2012 № 240 Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального-господарства України.

Відповідно до п. 17, п. 18, п. 19, п. 20, п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Отже, аналіз зазначених норм свідчить про те, що державний архітектурно-будівельний контроль повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який повинен ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом, має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Однак, як встановлено з матеріалів справи 20.02.2018 року апелянту було надано направлення для проведення позапланової перевірки реконструкції його квартири, в якому вона власноручно розписалася.

На вимогу інспектора нею було подано декларацію про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованою Інспекцією ДАБК у м. Львові від 08.06. 2016 року №65 та повний пакет документів щодо реконструкції належної їй, ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 і ОСОБА_2 на праві спільної власності квартири АДРЕСА_1 , на підставі яких було проведено роботи, а саме: проектну документацію на об`єкт «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові» розроблена ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд»; експертизу проекту будівництва проведену Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Львівській області, з позитивним експертним звітом №14-0207-16 від 19.02.2016 року за робочим проектом «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м.Львові»; договір між ОСОБА_1 (Замовником) та ЛКП «Архітектурно- будівельний нагляд» (Виконавцем) №5/16 від 22.02.2016 року про проведення авторського нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення; наказ ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» від 22.02.2016 року №5-АН; договір з ФОП ОСОБА_6 №22/02 від 22.02.2016 року про проведення технічного нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 ; наказ ФОП ОСОБА_6 від 22.02.2016 року про проведення технічного нагляду; технічний паспорт на приватизовану квартиру АДРЕСА_1 , складений 07.12.2015 року ОКП ЛОР «Бюро технічної інвентаризації та експертної оцінки»; свідоцтво про право власності на квартиру АДРЕСА_1 від 09.02.2001 року НОМЕР_3.

Після отримання зазначених документів, зробленої фотозйомки, інспектор взявши номер телефону апелянта пішов.

Жодних повідомлень з Інспекції ДАБК у м. Львові, з того часу, апелянт не отримувала.

Також, слід зазначити, що із змісту акта перевірки та оскаржуваних приписів посадова особа відповідача А.В . Козак зазначила, що ОСОБА_1 відмовилася від підписання акта перевірки та приписів.

Однак, як зазначає апелянт, інспектор не ознайомлював її з документами, які були складені ним за наслідками перевірки і вона не відмовлялась підписати акт перевірки, приписи та їх отримати, і цього їй інспектор не пропонував.

Так, 23.10.2018 року апелянту не було відомо про наслідки перевірки, що підтверджується наступним:

З Акту перевірки - Розділ II «Строк проведення заходу державного нагляду (контролю)» видно, що початок перевірки з 09.00 год. 19.02.2018 року, завершення 17.00 год. 02.03.2018 рік, однак лише 20.02.2018 року апелянту було надано направлення для проведення позапланової перевірки.

У Розділі III «Особи, що беруть участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю)», зазначено посадову особу органу державного нагляду (контролю) - Головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м. Львові - Козак Андрій Васильович і суб`єкт господарювання (прізвище ім`я по-батькові), в тому числі і ОСОБА_1 , тоді як в «Підсумку» (розділ VIII) особи, які брали участь у проведенні заходу державного нагляду (контролю): лише зазначена посадова особа органу державного нагляду (контролю) Головний спеціаліст відділу інспекційної роботи Інспекції ДАБК у м.Львові Козак Андрій Васильович, а ОСОБА_1 не зазначено в якості «суб`єкт господарювання».

Таким чином, з вказаного слідує, що оскільки апелянта не було зазначено в підсумковій частині акта перевірки, як суб`єкта господарювання, відтак це є свідченням того, що її ніхто і не збирався ознайомлювати з актом перевірки та є доказом того, що вона від підпису не відмовлялася.

Підтвердженням того, що лише 26 жовтня 2018 року ОСОБА_1 стало відомо про кладений акт №1/62-ПП, приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів №№1, 2, 3 від 02.03.2018 року та протоколи про адміністративне правопорушення №№1, 2, 3 від 02.03.2018 року є заява адвоката ОСОБА_1 №23/10-1 до приватного виконавця виконавчого округу Львівської області Шелінської Ю.А., яка винесла Постанову про опис та арешт майна боржника, з якої апелянту стало відомо про те, що 11 червня 2018 року начальник Інспекції ДАБК у м. Львові Цабак В.Я. звернувся до вказаного приватного виконавця зі заявами про відкриття виконавчого провадження по справах про адміністративні правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі винесених за його підписом Постанов та звернення адвоката в Інспекцію ДАБК у м. Львові від 24 жовтня 2018 року, про ознайомлення з матеріалами, що слугували підставою для винесення вищезгаданих постанов, на яке 26 жовтня 2018 року Інспекцією ДАБК у м. Львові було надано копії протоколів, приписів, акту та направлення.

З вказаного слідує, що всупереч п.13 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю апелянта було позбавлено права подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки; вказані акт перевірки та приписи їй не було вручено рекомендованим листом з повідомленням, як це визначено у п.21 Порядку, оскільки акт перевірки та приписи відповідачем були скеровані на адресу позивача засобами поштового зв`язку, що підтверджується копією конвертів (а.с. 184-185), супровідним листом № 0006-вих-775 від 06.03.2018 (а.с. 186), витягом поштового відправлення Укрпошта (а.с. 187), з яких видно, що такі не врученні, а повернуті за закінченням терміну зберігання.

Таким чином, апелянт не був обізнаний із тим що, інспектором було складено акт №1/62-ПП та приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів №№1, 2, 3 від 02.03.2018 року, що свідчить про позбавлення позивача подати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки чи можливість усунути виявлені та вказані у приписах порушення.

Крім цього, відповідачем було порушено п.12 Порядку, яким визначено обов`язки посадової особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, щодо об`єктивного та неупередженого здійснення державного архітектурно-будівельний контролю; дотримання ділової етики у взаємовідносинах із фізичними особами; ознайомлення суб`єкта містобудування з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Крім цього, відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.

Механізм здійснення технічного нагляду під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств визначений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. № 903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об`єкта архітектури» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до п. 2, 5 Порядку № 903 авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проекту вальни ка.

Представник групи авторського нагляду під час відвідування об`єкта архітектури вносить в обидва примірники журналу зауваження щодо виявлених відхилень від затвердженого проекту разом з пропозиціями стосовно їх усунення та ознайомлює з ними під розписку відповідального представника підрядника.

Згідно з п. 2 Порядку № 903 технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

Як встановлено, 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» (Виконавцем) №5/16 від 22.02.2016 року про проведення авторського нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 31.12.2016 року.

Окрім того, 22.02.2016 року ОСОБА_1 (Замовником) було укладено Договір з ФОП ОСОБА_6 (Виконавцем) № 22/02 про проведення технічного нагляду за виконанням робіт з реконструкції квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення. Термін дії Договору до 22.02.2017 року.

Посилання на те, що в ході перевірки відповідачем отримано інформацію від в.о. директора ЛКП «Архітектурно-будівельний нагляд» Юзич Н.Г. та пояснення від інженера технічного нагляду ОСОБА_6 , про те що авторський та відповідно технічний нагляди за виконанням робіт не проводились, так як замовник будівництва не повідомив їх про початок ведення будівельних робіт», не можуть братись до уваги, оскільки відсутні будь-які докази які б підтверджували дану обставину, а відтак такі докази не можуть вважатись належними та допустимими.

Слід також зазначити, що роботи з реконструкції квартири були завершені ще в грудні 2017 року, а тому виконати видані приписи №2, №3 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм стандартів і правил щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду за веденням робіт, є неможливим.

Відносно припису №1 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта «Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові» у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень, слід вказати наступне.

Суд першої інстанції приймаючи оскаржуване рішення взяв до уваги зазначені відповідачем в акті - відхилення від гранично допустимої висоти будинку по проекту 6,7 м., по замірах - 8,0 м., незважаючи на те, що будь-яких доказів здійснення вказаних замірів відповідачем не надано.

Як встановлено з пояснюючої записки Проекту (а.с. 81-82), зокрема розділу 2 «Архітектурно- планувальні рішення» для збільшення частини простору горища, передбачається будівництво торцевої стіни на місці ухилу даху.

Так, висота приміщень 1-й поверх - 3,00 м (від підлоги до стелі), висота приміщень мансарда -1,600 - 2,700 м (від підлоги до стелі), висота приміщень підвал -2,300 м (від підлоги до стелі).

У розділі 3 «Конструктивні рішення» Проекту (а.с. 81-82) зазначається, що дах - шатровий двосхилий утепляється мінераловатними плитами. Покрівля дах метало профіль, заміна існуючого з азбесто-цементних листів. Проектована стеля мансарди- з гіпсокартонних вологостійких плит на металевих латах.

В графічних матеріалах (а.с.88) Розріз 1-1м 1:100, дійсно зазначено висота існуючого та проектованого даху -6,70 м. За умовну відмітку +0.00 прийнято рівень чистої підлоги 1-го поверху. Такі розрахунки були не точними та помилковими і проводились шляхом сумування замірів висот приміщень поверхів та товщини перекриття, а саме 1 -й поверх -(3,00 м.) + Товщина перекриття (0,30м.) + мансарда (2,70м.) +дерев`яні конструкції даху та метало профілю. (0,70м.) в найвищі точці без врахування висоти утвореного простору між стелею та дахом.

Відповідно до Технічного висновку обстеження будинку до реконструкції: щодо товщини перекриття першого поверху то така складала 0,4 м. та при реконструкції не змінювалася. На перекриття влаштовувалась підлога мансардового поверху товщиною 0,25м, що разом = 0,65 м., а не 0,30м.

Проводилась заміна даху всіх дерев`яних елементів з влаштуванням стелі поверху та утепленням як самої покрівлі даху так і стелі, що фактично складає 1,05м. Так конструкція даху (металопрофіль 0,10 м.+ коньок 0,15м. лаги 0,25 + обриштування дошка з паро та тепло бар`єр 0,15м+ утеплення мінвата 0,20м.+ парота тепло бар`єр 0,15м + гіпсокартон стелі)= 1,05 м., а не 0,70м.

Утворений внутрішній даховий простір між стелею та лагами = 0,30м.

Відтак, фактична та розрахункова висота будівлі разом 0,00 +3,00 висота 1пов.+0,65- перекриття +2,70 висота мансардного поверху +0,30 даховий простір + 1,05 конструкція даху разом =7,80м.

Враховуючи зазначене колегія суддів констатує, що було не точно обміряно та розраховано висоту гребеня даху до та після реконструкції (його заміни ), оскільки відстань від проектованої підлоги мансардного поверху до гребеня даху розрахункова - 7,80 м., а фактична складає 8,00 м.

Таким чином, встановленні обставини та зазначені докази свідчать про наявність підстав для задоволення даного позову повністю, оскільки під час проведення перевірки контролюючим органом було суттєво порушено процедуру проведення перевірки, що вплинуло на правильність прийняття оскаржуваних приписів.

Суд першої інстанції не звернув належної уваги на вказані обставини, а тому дійшов помилкового висновку щодо правомірності оскаржуваних приписів, які слід визнати протиправними та скасувати.

За пунктами 3, 4 ч.1 ст.317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

В підсумку, такі обставини є безсумнівною підставою для скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нової постанови про задоволення позову з наведених вище підстав.

Відповідно до ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, ОСОБА_1 згідно квитанцій №39 від 02.11.2018 (а.с. 1) і №73 від 11.12.2018 (а.с.129) за подання позовної заяви сплатила судовий збір у розмірі 4933,6 грн (шість немайнових по 704,8 та одна майнова вимога - 704,8), а за подання апеляційної скарги згідно квитанції №4 від 04.04.2019 сплатила судовий збір у розмірі 3171,6 грн.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 22.01.2019 про роз`єднання позовних вимог, частина позовних вимог була виділена в самостійне провадження.

Враховуючи повне задоволення позову, вимоги ст.139 КАС України та те, що частина позовних вимог була виділена в самостійне провадження, слід стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові судовий збір в розмірі 5286 грн ((4933,6-2819,2)+3171,6 =5286).

Керуючись ст. ст. 229, 241, 243, 308, 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, ст. ст. 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 березня 2019 року в справі № 464/6202/18 - скасувати та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м.Львові про визнання протиправними приписів - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №1 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі одного місяця, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства та затверджених проектних рішень.

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №2 від 02.03.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення авторського нагляду вказаного об`єкта будівництва;

Визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові №3 від 02.03.2018 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, згідно якого ОСОБА_1 зобов`язано на протязі десяти робочих днів, з дати отримання даного припису, усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкта "Реконструкція квартири АДРЕСА_1 з розширенням за рахунок частини простору горища та влаштування консольних балконів з приєднанням власного підвального приміщення у м. Львові" у відповідність до вимог містобудівного законодавства, а саме забезпечення здійснення технічного нагляду вказаного об`єкта будівництва.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові (79034, місто Львів, вул. Угорська, 7-А, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) 5 286 (п`ять тисяч двісті вісімдесят шість) гривень судового збору.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню в касаційному порядку, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя С. П. Нос
судді Р. П. Сеник
С. М. Шевчук
Повне судове рішення складено 2 липня 2019 року