Справа № 320/3219/19
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

01 липня 2019 року м. Київ № 320/3219/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області до Білоцерківської міської ради Київської області та Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області про визнання протиправною бездіяльності та визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулась Тереинська селищна рада Білоцерківського району Київської області з позовом до Білоцерківської міської ради Київської області та Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, яка полягає у неузгодженні проекту Генерального плану міста Біла Церква 2016 року з Шкарівською сільською радою Білоцерківського району Київської області як органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси суміжної територіальної громади, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів;

- визнати протиправним та скасувати рішення Білоцерківської міської ради Київської області від 03.11.2016 №319-18-VII «Про затвердження Генерального плану міста Біла Церква».

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 6 ст.161 Кодексу адміністративно судочинства України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції до 15.12.2017) адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною 2 ст.99 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення передбачених законом вимог. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини першої статті 183-2 цього Кодексу, встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб`єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

У позовній заяві позивач, оспорюючи рішення Білоцерківської міської ради Київської області від 03.11.2016 №319-18-VII «Про затвердження Генерального плану міста Біла Церква», стверджує, що протиправно та без відома позивача в проектні межі Генерального плану міста Біла Церква 2016 року було введено частину території позивача, що на його думку, стало наслідком невиконання Виконавчим комітетом Білоцерківської міської ради Київської області приписів нормативно-правових актів, які регулюють порядок виготовлення містобудівної документації.

Позивач зазначає, що йому стали відомі дані обставини 21.03.2019 після отримання з супровідним листом №988/01-14 від Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області оскаржуваного рішення та основного креслення Генерального плану м.Біла Церква, 2016 року на лист №02-14/54 від 21.02.2019.

У зв`язку з цим, позивач вважає, що строк звернення до суду з позовною заявою ним не пропущений.

Проте, суд вважає, що вказані позивачем у позовній заяві обставини, з настанням яких позивач пов`язує свою обізнаність з порушенням прав територіальної громади селища Терезине, не свідчать про те, що позивач не повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів раніше.

Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Частиною п`ятою статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування нормативно-правового характеру набирають чинності з дня їх офіційного оприлюднення, якщо органом чи посадовою особою не встановлено пізніший строк введення цих актів у дію.

Відповідно до частини одинадцятої статті 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

При цьому, що коли йдеться про дію нормативно-правового акта, то строк, з якого особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, починається з дня опублікування акта, незважаючи на те, що особа, на яку поширює дію цей акт, фактично ознайомилася з ним значно пізніше.

Це пояснюється тим, що особа мала реальну можливість (повинна була) дізнатися про цей акт у день його опублікування, якщо таке опублікування було зроблено у встановленому порядку.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі №359/4119/17.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно надати суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.4 ст.55 Кодексу адміністративного судочинства України держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Як вбачається із позовної заяви, остання підписана селищним головою ОСОБА_1 .

Проте, до позовної заяви не додані документи, які підтверджують, що ОСОБА_1 є головою Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області та має повноваження діяти від імені позивача.

У зв`язку з цим, суд звертає увагу позивача на необхідність надання документів, які підтверджують, що ОСОБА_1 є головою Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області та має повноваження діяти від імені позивача.

Крім того, відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до пунктів 7 та 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні:

позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду;

суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

У пункті 1 прохальної частини позовної заяви позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради Київської області, яка полягає у неузгодженні проекту Генерального плану міста Біла Церква 2016 року з Шкарівською сільською радою Білоцерківського району Київської області як органом місцевого самоврядування, що представляє інтереси суміжної територіальної громади, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів.

Разом з тим, Шкарівська сільська рада Білоцерківського району Київської області не є учасником справи та зазначено помилково.

У зв`язку з цим, позивачу у порядку усунення недоліків позовної заяви необхідно уточнити пункт перший прохальної частини позовної заяви .

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачу необхідно усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску;

- надати документи, які підтверджують, що ОСОБА_2 є головою Терезинської селищної ради Білоцерківського району Київської області та має повноваження діяти від імені позивача;

- надати уточнену позовну заяву (три примірники), з урахуванням вказаних судом зауважень.

3. Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Кушнова А.О.