Справа № 280/2263/19
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

19 червня 2019 року (10 год. 43 хв.)Справа № 280/2263/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Конишевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бойко К.О.,

представників сторін:

позивача -Стешенко В.Є.,

відповідача 1 - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області (71100, Запорізька область, м.Бердянськ, пр.Перемоги, буд.4), в інтересах держави

до Єлисеївської сільської ради Приморського району Запорізької області (72112, Запорізька область, Приморський район, с. Єлисеївка, вул. 40 років Перемоги, буд. 86)

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

14.05.2019 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області (далі - позивач), в інтересах держави до Єлисеївської сільської ради Приморського району Запорізької області (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Єлисеївської сільської ради Приморського району Запорізької області, яка полягає у неприйнятті Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів сільської ради, відповідно до ч.1 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності";

- зобов`язати Єлисеївську сільську раду Приморського району Запорізької області розробити та затвердити Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів сільської ради, відповідно до ч.1 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

В обґрунтуванні позовних вимог зазначає, що протиправна бездіяльність відповідача у недотриманні вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», порушують інтереси територіальної громади, які полягають у недоотриманні коштів до бюджету та суперечать вимогам чинного законодавства, інтересам держави, що в свою чергу унеможливлює повноцінне фінансування створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури. Адже, пайові внески інвесторів (замовників) за право реалізувати проект будівництва на території Єлисеївської сільської ради, у тому числі побудовані у майбутньому, дали б можливість збільшити доходи бюджету на відтворення інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури. З урахуванням вищезазначеного просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Ухвалою суду від 20.05.2019 відкрито провадження у справі та призначено судове засідання на 19.06.2019.

Від представника відповідача 13.06.2019 до суду надійшов лист зі змісту якого, встановлено, що відповідач позов визнає та просить суд розглянути справу без його участі за наявними матеріалами справи.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, з`ясувавши обставини справи та перевіривши їх доказами, судом встановлено наступне.

Під час вивчення Бердянською місцевою прокуратурою Запорізької області стану додержання вимог містобудівного законодавства щодо сплати замовниками будівництва коштів як пайової участі та розвиток інфраструктури населених пунктів у Приморському районі, відповідачеві надсилалася вимога від 02.04.2019 №31/2-431вих-19 щодо надання інформації про стан розроблення Положення про порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та типового договору про пайову участь у створенні інфраструктури населеного пункту з наданням їх копій.

На вказану вимогу відповідачем надана відповідь від 09.04.2019 № 144, відповідно до якої Положення (Порядок) про пайову участь в розвитку інфраструктури населених пунктів не розроблявся та, відповідно, не затверджувався.

Позивач зазначає, що на теперішній час, відповідачем, упродовж тривалого часу Порядок залучення та встановлення розміру пайової участі та відповідне рішення про залучення забудовників до пайової участі в розвитку інфраструктури населених пунктів не розроблявся, відповідні дії в цьому напрямку не здійснювалися, чим допущено порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», що стало підставою для звернення з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Так, ч. 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст. 25 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (зі змінами та доповненнями), сільські, селищні та міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

За змістом ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (зі змінами та доповненнями), управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Частиною 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвиток інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пайова участь у розвиток інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами (ч. 5 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Кошти отриманні як пайова участь у розвиток інфраструктури населеного пункту, можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту (ч. 10 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Статтею 71 Бюджетного кодексу України передбачено, що надходження бюджетів розвитку місцевих бюджетів включають кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, отримані відповідно до Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Так, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено обов`язок відповідача визначити порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвиток інфраструктури населеного пункту. Наявність такого Положення обумовлена необхідністю взяття участі замовником, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункту, у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, а також сприяє наповненню місцевого бюджету шляхом отримання коштів від замовника як пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Відповідно до роз`яснень Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 22.07.2011 № 23-11/6294/0/6-11, Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури, прийнятий та оприлюднений органом місцевого самоврядування, відповідно до норм ч.1 ст.144 Конституції України, є нормативно-правовим актом, обов`язковим до виконання на відповідній території.

Таким чином, внаслідок бездіяльності відповідача щодо не розроблення Положення про порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту та типового договору про пайову участь у створенні інфраструктури населеного пункту, відповідачем допущено порушення вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

За відсутності відповідного нормативно-правового акта, яким визначався б порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, замовник будівництва не проінформований про настання у нього всього спектру зобов`язань фінансового характеру перед місцевим бюджетом.

Така бездіяльність відповідача не тільки порушує інтереси територіальної громади, які полягають у недоотриманні коштів до бюджету, а й суперечить вимогам чинного законодавства, інтересам держави, що, в свою чергу, унеможливлює повноцінне фінансування створення і розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури Єлисеївської сільської ради.

Окрім того, представник відповідача позов визнає.

Згідно із ч.1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Враховуючи те, що відповідачем не надано суду доказів, які б спростовували доводи позивача, а також визнання відповідачем допущення протиправної бездіяльності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані, а позов підлягає задоволенню у повному обсязі.

Оскільки відповідно до приписів ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву керівника Бердянської місцевої прокуратури Запорізької області (71100, Запорізька область, м.Бердянськ, пр.Перемоги, буд.4, ), в інтересах держави до Єлисеївської сільської ради Приморського району Запорізької області (72112, Запорізька область, Приморський район, с. Єлисеївка, вул. 40 років Перемоги, буд. 86, ) - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Єлисеївської сільської ради Приморського району Запорізької області, яка полягає у неприйнятті Порядку залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів сільської ради, відповідно до ч.1 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Зобов`язати Єлисеївську сільську раду Приморського району Запорізької області розробити та затвердити Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів сільської ради, відповідно до ч.1 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 01.07.2019.

Суддя О.В. Конишева