Справа № 340/1447/19
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2019-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про закриття провадження

05 липня 2019 року Справа № 340/1447/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Згода" до Добровеличківської районної державної адміністрації Кіровоградської області про визнання протиправним та скасування розпорядження, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить суд визнати протиправним та скасувати розпорядження від 13.03.2019р. №76-р "Про затвердження акту комісії про визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачами".

Ухвалою від 10.06.2019 р. відкрито провадження, справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні 04.07.2019 р. (а.с.1).

01.07.2019 р. за вх.№10631 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він просить суд відмовити в задоволені позову та розглядати справу без участі представника (а.с.29-34).

04.07.2019 р. за вх.№10857 представник позивача подав клопотання, в якому просив суд закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті в порядку письмового провадження (а.с.51).

Вирішуючи питання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті суд зазначає наступне.

Так, позивач просить суд визнати протиправним та скасувати розпорядження Добровеличківської РДА від 13.03.2019 р. № 76-р "Про затвердження акту комісії про визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачами", яким було затверджено акт про визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачами, нанесених у зв`язку з використанням земельної ділянки без правовстановлюючих документів у 2018 році в сумі 164 208 грн. 36 коп..

Не погоджуючись з висновками акту комісії та визначеним розміром збитків позивач звернувся до суду за захистом своїх прав та охоронюваних законом інтересів.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав,свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч.1 ст.2 КАС України).

Згідно до пункту 1 частини 1 статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 4 КАС України, публічно-правовий спір - спір, у якому:

- хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або

- хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або

- хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Пунктом 7 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Таким чином, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка правильності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб) відповідно до прийнятих або вчинених при здійсненні ними владних управлінських функцій.

Однак, визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору.

Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Відтак, під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Оцінюючи правову позицію сторін щодо предмету спору, суд доходить висновку, що предметом спору у справі є питання щодо правомірності дій відповідача при ухваленні рішення щодо затвердження розміру визначених збитків, завданих позивачем як землекористувачем.

Частиною третьою статті 157 Земельного кодексу України встановлено, що порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі і землекористувачам встановлюється Кабінетом Міністрів України.

На виконання вказаного постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 1993 року № 284 затверджено Порядок визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам (в редакції, чинній на день винесення спірного розпорядження),

Розміри збитків визначаються комісіями, створеними Київською та Севастопольською міськими, районними державними адміністраціями, виконавчими комітетами міських (міст обласного значення) рад. Результати роботи комісій оформляються відповідними актами, що затверджуються органами, які створили ці комісії (пункт 2 Порядку).

Спірним розпорядженням було затверджено акт визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачами, а тому повноваження відповідача в даному випадку обмежуються лише обчисленням розміру таких збитків у встановленому порядку. Що стосується відшкодування виявлених збитків, то вони не можуть бути примусово відшкодовані на підставі такого розпорядження РДА.

При цьому, ці збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом. Зокрема, судом встановлено, що в провадженні Добровеличківського районного суду Кіровоградської області перебуває справа №387/299/19 про стягнення збитків у розмірі 164 208,36 грн., по якій 17.05.2019 р. судом постановлено відповідне рішення.

Таким чином, оскаржуване розпорядження РДА не створює жодних правових наслідків для ТОВ "ЗГОДА", а тому не може порушувати його прав чи охоронюваних законом інтересів.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.03.19 у справі №917/902/18. На думку суду рішення Виконкому про затвердження акта щодо визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, а також розміру таких збитків, завданих внаслідок користування земельною ділянкою, не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні статті 19 КАС України і не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача.

Наведене виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

Отже, обраний позивачем спосіб захисту прав шляхом подання до адміністративного суду позову про визнання протиправним та скасування розпорядження про затвердження акту комісії з визначення та відшкодування збитків власникам землі та землекористувачам, сам по собі не сприяє ефективному відновленню порушеного права. Встановлена правова природа спірного розпорядження унеможливлює здійснення судового розгляду щодо визнання його протиправним та скасування, у зв`язку з чим вказані позовні вимоги не можуть розглядатися у судах. Відсутність спору, у свою чергу, виключає можливість звернення до суду, оскільки відсутнє право, що підлягає судовому захисту.

При цьому, суд вважає за необхідне зазначити, що поняття "спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства" слід тлумачити в більш широкому значенні, тобто як поняття, що стосується тих спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, так і тих, які взагалі не підлягають судовому розгляду.

З огляду на викладене, такі вимоги не підлягають розгляду як в порядку адміністративного судочинства, так і взагалі не підлягають судовому розгляду.

У постанові від 27.03.2019 року у справі №917/902/18 Велика Палата Верховного Суду додатково вказала, що: "висновок суду про те, що заявлені позивачем вимоги можуть бути розглянуті в порядку адміністративного судочинства, є помилковим".

Відповідно до пункту першого частини 1 статті 238 КАС України, суд закриває провадження у справі якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

За змістом п. 2 ч. 2 ст. 183 КАС України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття провадження у справі.

Отже, провадження у даній адміністративній справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України.

При цьому, відповідно до вимог ч. 2 ст. 238 КАС України, про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу, а також, вирішує питання про розподіл між сторонами судових витрат, повернення судового збору з бюджету.

Згідно до пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір" визначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку повернути позивачу сплачений при зверненні до суду судовий збір з Державного бюджету України.

Керуючись ст.ст.183, 238, 248, 256, 294, 295 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

1. Закрити провадження у справі № 340/1447/19.

2. Повернути товариству з обмеженою відповідальністю "ЗГОДА" (код 23100419) судовий збір у розмірі 1921,00 грн., сплачений згідно платіжного доручення № 2024 від 05.06.2019 року.

3. Повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена сторонами в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду, через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько