Справа № 855/251/19
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/251/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2019 року 12 год. 55 хв. м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

представника позивача Поповченка Т.І.,

представника третьої особи Лук`янцева Є.П.,

представника третьої особи Богомазова П.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Партії Пенсіонерів України до Центральної виборчої комісії, третя особа: політична партія «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» про визнання протиправною та скасування постанови №1382 від 29 червня 2019 року в частині, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

05 липня 2019 року Партія Пенсіонерів України звернулася до Шостого апеляційного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії, у якому просить:

- визнати протиправною та скасувати Постанову Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року №1382 «Про виконання постанови Верховного Суду від 29 червня 2019 року в справі №855/168/19» в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України ОСОБА_1.

- зобов`язати Центральну виборчу комісію виключити з Додатку 1 до Постанови Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року №1382 «ВИБОРЧИЙ СПИСОК кандидатів у народні депутати України Політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року» абзац перший такого змісту: « ОСОБА_1, народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, протягом останніх п`яти років проживає на території України, освіта вища, тимчасово не працює, член Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі", проживає в АДРЕСА_1, судимість відсутня, включений до виборчого списку Під №1».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що з інформації з відкритих джерел, позивачу стало відомо про те, що ОСОБА_1 перебував за кордоном у 2014 році, крім того, приватний інтерес ОСОБА_1 перебувати за межами України тривав протягом всього 2014 року і аж до 13 лютого 2015 року, коли згідно з Указом Президента України «Про Дорадчу міжнародну раду реформ» №78/2015 його було призначено головою Дорадчої міжнародної ради реформ. Також, позивач вказує, що громадянство України ОСОБА_1 отримав лише 29 травня 2015 року.

Таким чином, позивач зазначає, що постанова Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року №1382 в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України ОСОБА_1 є протиправною, оскільки ОСОБА_1 не проживає протягом останніх п`яти років в Україні, у зв`язку з чим не відповідає вимогам до народного депутата України.

05.07.2019 до Шостого апеляційного адміністративного суду від третьої особи надійшов відзив на позовну заяву, у якому представник політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» на обґрунтування своєї позиції щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог зазначає, що до ЦВК разом із всіма документами на реєстрацію кандидатів в народні депутати за списком політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» подано комплект документів, яким встановлено факт безперервного на законних підставах проживання ОСОБА_1 на території України з 23.02.2014, зокрема, серед документів подано і рішення Печорського районного суду м. Києва у справі № 757/31612/19-ц, яким встановлено такий факт проживання з 23.02.2014.

Від відповідача відзив на позовну заяву не надходив та витребовувані судом документи не надано.

Разом з тим, 05.07.2019 до суду від Центральної виборчої комісії надійшло клопотання, у якому представник відповідача просить розглядати справу за відсутності представника Центральної виборчої комісії та надіслати копію судового рішення, прийнятого за результатами її розгляду.

У судовому засіданні представником третьої особи заявлено клопотання про трансляцію судового засідання для сторін та вільних слухачів, яке протокольною ухвалою було задоволено.

Також, представником третьої особи заявлено клопотання про залишення позову заяви без розгляду, оскільки позивач не є суб`єктом виборчого процесу.

Заслухавши думки учасників справи, порадившись на місці, колегія суддів протокольною ухвалою у задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду відмовила, оскільки відповідно до п. 3 ст. 12 Закону України «Про вибори народних депутатів» суб`єктом виборчого процесу є партія, що висунула кандидата у депутати, а згідно постанови Центральної виборчої комісії від 24 червня 2019 року № 1218 «Про реєстрацію кандидатів у народні депутати України, висунутих Партією Пенсіонерів України, в одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року» зареєстровано кандидатів у народні депутати України, висунутих Партією Пенсіонерів України, в одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року згідно з додатками 1, відтак, таке клопотання є необґрунтованим та спростовується матеріалами справи.

Також, в судовому засіданні представником третьої особи заявлено клопотання про доручення до матеріалів справи належним чином завіреної копії договору позички приміщення від 23 лютого 2014 року.

Заслухавши думки учасників справи, які не заперечували проти доручення такого документу до матеріалів справи, порадившись на місці, колегія суддів протокольною ухвалою задовольнила вказане клопотання та приєднала до матеріалів справи належним чином завірену копію договору позички приміщення від 23 лютого 2014 року.

У судовому засіданні представник позивач просив позов задовольнити повністю, та звертав увагу суду на те, що з інформації з відкритих джерел вбачається, що ОСОБА_1 не проживає протягом останніх п`яти років в Україні.

Представники третьої особи заперечували проти задоволення адміністративного позову, просили відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки такі є необґрунтованими, та просили суд звернути увагу на те, що ОСОБА_1 має міцний та ефективний зв`язок з Україною близько 12 років поспіль, та протягом останніх п`яти років проживає в Україні згідно, в тому числі, інформації з відкритих джерел.

З матеріалів справи судом встановлено, що постановою Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року №1382 «Про виконання постанови Верховного Суду від 29 червня 2019 року в справі №855/168/19», зокрема, відповідно до п. 1 зареєстровано кандидатів у народні депутати України, включених до виборчого списку політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі», в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року згідно з додатком.

Відповідно до абз. 1 ВИБОРЧОГО СПИСКУ кандидатів у народні депутати України Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі" у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року, який міститься у Додатку 1 до постанови Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року № 1382: «ОСОБА_1, народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, протягом останніх п`яти років проживає на території України, освіта вища, тимчасово не працює, член Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі", проживає в АДРЕСА_1, судимість відсутня, включений до виборчого списку під № 1».

Позивач, вважаючи, що постанова ЦВК №1382 від 29 червня 2019 року в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 76 Конституції України, ст. 6, 9, 60 Закону України «Про вибори народних депутатів України», звернувся з даним позовом до суду.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, заслухавши представників учасників справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, колегія суддів зазначає про таке.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Законом України «Про вибори народних депутатів України» від 17.11.2011 №4061-VI (далі - Закон № 4061-VI), Законом України «Про Центральну виборчу комісію» від 30.06.2004 №1932-IV (далі - Закон №1932-IV), Законом України «Про громадянство України» від 17 січня 2001 року №2235-ІІІ (далі - Закон №2235-ІІІ) в редакціях, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин, та підзаконними нормативно-правовими актами, прийнятими на їх виконання.

Відповідно до статті 76 Конституції України народним депутатом України може бути обрано громадянина України, який на день виборів досяг двадцяти одного року, має право голосу і проживає в Україні протягом останніх п`яти років.

Згідно ч. 3 ст. 77 Конституції України, порядок проведення виборів народних депутатів України встановлюється законом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 6 Закону № 4061-VI Вибори депутатів є вільними. Громадянам України забезпечуються умови для вільного формування своєї волі та її вільного виявлення при голосуванні. Застосування насильства, погроз, обману, підкупу чи будь-яких інших дій, що перешкоджають вільному формуванню та вільному виявленню волі виборця, забороняється.

Статтею 10 Закону №4061-VI передбачено, що право висування кандидатів у депутати належить громадянам України, які мають право голосу. Це право реалізується ними через партії або шляхом самовисування відповідно до цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 53 Закону №4061-VI висування кандидатів, формування та затвердження виборчого списку кандидатів у депутати від партії в загальнодержавному окрузі та висування кандидатів у депутати від партії в одномандатних округах здійснюється партією на з`їзді (зборах, конференції) у порядку, встановленому статутом партії.

Згідно з частиною першою статті 55 Закону №4061-VI Центральна виборча комісія реєструє кандидата в депутати, висунутого партією, у відповідному одномандатному окрузі за умови отримання нею таких документів:

1) заяви про реєстрацію кандидата у депутати, підписаної керівником партії та скріпленої печаткою партії;

2) рішення вищого керівного органу партії, прийнятого відповідно до її статуту, про висування кандидата у депутати від партії, яке повинно містити відомості про особу, висунуту кандидатом у депутати, із зазначенням його прізвища, імені, по батькові;

3) заяви особи про згоду балотуватися кандидатом у депутати від цієї партії (за підписом відповідного кандидата) із зобов`язанням у разі обрання депутатом припинити діяльність чи скласти представницький мандат, які, відповідно до Конституції України та законів України, не сумісні з мандатом народного депутата України, та згоду на оприлюднення біографічних відомостей у зв`язку з участю у виборах, а також із зобов`язанням у разі обрання депутатом протягом місяця після офіційного оприлюднення результатів виборів передати в управління іншій особі належні їй підприємства та корпоративні права у порядку, встановленому законом (або зазначенням, що таких немає);

4) автобіографії кандидата в депутати на паперовому носії та в електронному вигляді, що обов`язково повинна містити: прізвище, власне ім`я (всі власні імена) та по батькові (за наявності), число, місяць, рік і місце народження, громадянство із зазначенням часу проживання на території України, відомості про освіту, трудову діяльність, посаду (заняття), місце роботи, громадську роботу (в тому числі на виборних посадах), партійність, склад сім`ї, адресу місця проживання, контактний номер телефону, відомості про наявність чи відсутність судимості;

5) декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, кандидата в депутати відповідно до статті 57 цього Закону;

5-1) заяви про наявність (відсутність) заборгованості зі сплати аліментів на утримання дитини, сукупний розмір якої перевищує суму відповідних платежів за шість місяців з дня пред`явлення виконавчого документа до примусового виконання;

6) документа про внесення грошової застави відповідно до статті 56 цього Закону;

7) 4 фотографії кандидата розміром 4х6 сантиметрів на паперових носіях та в електронному вигляді;

8) ксерокопії першої та другої сторінок паспорта громадянина України кандидата.

Згідно з частиною першою статті 59 Закону №4061-VI кандидати в депутати в одномандатних округах реєструються Центральною виборчою комісією за умови подання їй документів, передбачених статтею 55 цього Закону.

Частиною шостою статті 59 Закону №4061-VI передбачено, що Центральна виборча комісія не пізніше як на п`ятий день з дня прийняття документів, передбачених частинами першою або другою статті 55 цього Закону, приймає рішення про реєстрацію кандидата в депутати в одномандатному окрузі або про відмову в його реєстрації.

20 червня 2019 року політична партія "Рух нових сил Михайла Саакашвілі" подала до Центральної виборчої комісії заяву про реєстрацію кандидатів у народні депутати України у загальнодержавному багатомандатному окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року та інші документи, передбачені статтею 55 Закону України "Про вибори народних депутатів України".

Постановою Центральної виборчої комісії №1205 від 23 червня 2019 року "Про відмову в реєстрації кандидатів у народні депутати України від Політичної партії "Рух нових сил Михайла Саакашвілі" в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах, а також представника цієї партії в Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року" політичній партії "Рух нових сил Михайла Саакашвілі відмовлено в реєстрації кандидатів у народні депутати України у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року, а також відмовлено в реєстрації ОСОБА_5 представником Політичної партії "Рух нових сил Михайла Саакашвілі " в Центральній виборчі комісії з правом дорадчого голосу.

Підставою відмови в реєстрації кандидатів стало те, що рішення Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі" про висунення кандидатів у народні депутати України в загальнодержавному багатомандатному та одномандатних виборчих округах, ухвалене на вказаному з`їзді, не може вважатися таким, що прийняте відповідно до статуту цієї партії.

Рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 червня 2019 року 2 справі №855/168/19, залишеним без змін постановою Верховного Суду від 29 червня 2019 року адміністративний позов політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» задоволено. Скасовано постанову № 1205 від 23.06.2019 «Про відмову в реєстрації кандидатів у народні депутати України від Політичної партії «Рух нових сил Михайла Саакашвілі» в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах, а також представника цієї партії в Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019» та зобов`язано Центральну виборчу комісію повторно розглянути подані 20.06.2019 року Політичної партії «Рух нових сил Михайла Саакашвілі» документи для реєстрації кандидатів у народні депутати України від Політичної партії «Рух нових сил Михайла Саакашвілі» в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах, а також представника цієї партії в Центральній виборчій комісії з правом дорадчого голосу на позачергових виборах народних депутатів України 21.07.2019 з урахуванням висновків суду».

При цьому, колегія суддів зазначає, що при розгляді справи №855/168/19 судом не досліджувалися обставини щодо відповідності поданих кандидатами в депутати, висунутих партією, документів вимогам частини першою статті 55 Закону №4061-VI.

Також, суд наголошує, що питання щодо не проживання ОСОБА_1 в Україні протягом останніх п`яти років не було підставою для відмови ЦВК в реєстрації кандидатів Політичної партії «Рух нових сил Михайла Саакашвілі».

Згідно зі статтею 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання.

З метою виконання зазначеної постанови Верховного Суду, розглянувши отримані 25 червня 2019 року документи щодо реєстрації кандидатів у народні депутати України від Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі" в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року ЦВК постановила, зокрема, зареєструвати кандидатів у народні депутати України, включених до виборчого списку Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі", в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року згідно з додатком.

Представник третьої особи в судовому засіданні пояснив, що до ЦВК разом із всіма документами на реєстрацію кандидатів в народні депутати за списком політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» подано комплект документів, яким встановлено факт безперервного на законних підставах проживання ОСОБА_1 на території України з 23.02.2014, зокрема серед документів подано: рішення Печорського районного суду м. Києва у справі № 757/31612/19-ц, яким такий факт проживання з 23.02.2014 встановлено, договір позички приміщення від 23 лютого 2014 року, відеоматеріали та відомості з загальнодоступних джерел (роздруківки з інтернет-ресурсів, докази виступів на конференціях на території України, докази виступу на сцені Євромайдану), які були додані і до відзиву на позовну заяву та долучені до матеріалів справи.

При цьому, представник третьої особи просив врахувати, що у ЦВК не виникло сумнівів щодо невідповідності поданих документів вимогам закону, вказані документи Центральною виборчою комісією при прийнятті спірного рішення прийнято до уваги.

Надаючи оцінку доводам позивача про наявність у відкритих джерелах інформації про те, що протягом останніх п`яти років ОСОБА_1 не проживав в Україні, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною першою статті 9 Закону №4061-VI передбачено, що депутатом може бути обраний громадянин України, який на день виборів досяг двадцяти одного року, має право голосу і проживає в Україні протягом останніх п`яти років.

Відповідно до частини другої статті 9 Закону №4061-VI проживання в Україні означає: 1) проживання на території в межах державного кордону України; 2) перебування на судні, що перебуває у плаванні під Державним Прапором України; 3) перебування громадян України у встановленому законодавством порядку у відрядженні за межами України в закордонних дипломатичних установах України, міжнародних організаціях та їх органах; 4) перебування на полярній станції України; 5) перебування у складі формування Збройних Сил України, дислокованого за межами України.

Згідно з частиною третьою статті 9 Закону №4061-VI такими, що проживають в Україні, уважаються також особи, які проживають разом з особами, зазначеними в пункті 3 частини другої цієї статті, як члени їхніх сімей.

Відповідно до статті 1 Закону №2235-ІІІ безперервне проживання на території України - це проживання в Україні особи, якщо її разовий виїзд за кордон у приватних справах не перевищував 90 днів, а в сумі за рік - 180 днів. Не є порушенням вимоги про безперервне проживання виїзд особи за кордон у службове відрядження, на навчання, у відпустку, на лікування за рекомендацією відповідного медичного закладу або зміна особою місця проживання на території України.

Таким чином, положення ч. 2 ст. 76 Конституції України та ч.2 ст. 9 Закону України не передбачають необхідності фізичного перебування особи на території України всі 365 (366) днів на рік протягом п`яти останніх перед днем виборів років.

Згідно зі статтею 33 Конституції України кожному, хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Пунктом 14.1.213 ст. 14 Податкового кодексу України передбачено умови визначення місця постійного проживання фізичної особи, а саме передбачено, що у разі якщо фізична особа має місце проживання також в іноземній державі, вона вважається резидентом, якщо така особа має місце постійного проживання в Україні; якщо особа має місце постійного проживання також в іноземній державі, вона вважається резидентом, якщо має більш тісні особисті чи економічні зв`язки (центр життєвих інтересів) в Україні.

У разі якщо державу, в якій фізична особа має центр життєвих інтересів, не можна визначити, або якщо фізична особа не має місця постійного проживання у жодній з держав, вона вважається резидентом, якщо перебуває в Україні не менше 183 днів (включаючи день приїзду та від`їзду) протягом періоду або періодів податкового року.

Зазначені акти передбачають, що проживання на території України більшість днів відповідного річного періоду вважається проживанням особи в Україні. Тобто, фактичною умовою для розгляду особи такою, що проживає в Україні, є необхідність знаходження такої особи на території України більше 183 днів протягом кожного річного періоду.

Системний аналіз законодавства в контексті вимог ч. 2 ст. 76 Конституції України та ч. 1 ст. 9 Закону України «Про вибори народних депутатів України» свідчить, що для визнання факту проживання в Україні протягом останніх п`яти років, громадянин має перебувати на її території абсолютну більшість (більше 183) днів кожного із цих п`яти річних періодів, які йдуть підряд та безпосередньо передують дню виборів.

Аналогічна правова позиція викладення в ухвалі Конституційного Суду України по справі № 2-2/2002 від 14 березня 2002 року, в якій досліджувалося питання необхідності тлумачення Конституційним Судом України статті 127 Конституції в частині визначення поняття «проживання громадянина в Україні не менш як десять років».

При цьому, колегія суддів у відповідності до ст.6 КАС Україні враховує судову практику Європейського суду з прав людини, зокрема справу «Мельниченко проти України».

Так, у п.61 вказаного рішення Європейський Суд з урахуванням відповідного національного законодавства та практики встановив, що вимога проживання в Україні не була абсолютною і що національна влада, надаючи дозвіл або відмовляючи у реєстрації певному кандидату, була зобов`язана враховувати його конкретну ситуацію. Суд вважає, що ні відповідне законодавство, ні практика не містять прямої вимоги "постійного" або "тривалого" проживання на території України. Крім того, законодавство не містить різниці між поняттями "законного" та "постійного" проживання.

Колегія суддів зазначає, що оскільки дотримання цензу осілості є умовою реалізації права бути обраним, подані особою документи для реєстрації кандидатом у народні депутати повинні містити докази, що підтверджують тривалість та мету перебування такої особи за межами України.

З огляду на встановлений у статті 55 Закону №4061-VI перелік документів, що подається для реєстрації кандидатів у депутати в одномандатних округах, відомості про постійне проживання в Україні або про причини та тривалість перебування за кордоном, викладаються кандидатом в автобіографії.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 має посвідку на постійне проживання в Україні від 06.05.2015, з 29.05.2015 є громадянином України.

Як стверджує представник третьої особи, до ЦВК разом із всіма документами на реєстрацію кандидатів в народні депутати за списком політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі" подано комплект документів, яким встановлено факт безперервного на законних підстава проживання ОСОБА_1 на території України з 23.02.2014, зокрема, серед документів подано і рішення Печерського районного суду м. Києва від 21 червня 2019 року у справі №757/31612/19-ц, яким встановлено факт безперервного на законних підставах проживання ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на території України з 23 лютого 2014 року до 06 червня 2019 року.

Колегія суддів зазначає, що хоч рішення Печерського районного суду м. Києва від 21 червня 2019 року у справі №757/31612/19-ц не набрало законної сили, та у зв`язку з цим не має преюдиційного значення для вирішення справи №855/251/19, суд враховує й те, що виборчий процес є швидкоплинним, та беручи до уваги скорочені терміни розгляду даної категорії справ, зважаючи на те, що рішення Печерського районного суду м. Києва від 21 червня 2019 року у справі №757/31612/19-ц винесено повноважним судом та наразі відсутні докази його оскарження, наявні всі підстави для врахування обставин, які були встановлені судом при прийнятті такого рішення, оскільки не врахувати такі, виходячи з матеріалів справи, підстав у суду немає.

Так, Печерський районний суд м. Києва у рішенні від 21 червня 2019 року у справі №757/31612/19-ц встановив, що ОСОБА_1 з 23 лютого 2014 року постійно проживає на території України, і від встановлення цих фактів залежить виникнення права останнього на обіймання посади із відповідними кваліфікаційними вимогами.

Щодо доводів позивача про те, що з інформації з відкритих джерел, зокрема: джерел, яке містяться на веб-сторінках в мережі Інтернет за посиланнями:

- ІНФОРМАЦІЯ_3

- ІНФОРМАЦІЯ_4

- ІНФОРМАЦІЯ_5 (роздруківки яких додано до матеріалів справи) вбачається, що приватний інтерес ОСОБА_1 перебувати за межами України тривав протягом всього 2014 року і аж до 13 лютого 2015 року, колегія суддів зазначає, що такі докази не є беззаперечними, та в противагу таким, як доказ знаходження ОСОБА_1 на території України з лютого 2014 року, третьою особою також долучено до матеріалів справи копії публікацій від ІНФОРМАЦІЯ_6 (виступ ОСОБА_1 на сцені Євромайдану у Києві), публікації від ІНФОРМАЦІЯ_7 (інтерв`ю ОСОБА_1 для tsn.ua), публікації від ІНФОРМАЦІЯ_8 (інтерв`ю ОСОБА_1 у Львові), публікації від ІНФОРМАЦІЯ_9 (інтерв`ю ОСОБА_1 для gazeta.ua).

Відтак, колегія суддів зауважує, що доводи третьої особи та докази, які надані на їх підтвердження в своїй сукупності є належними, достовірними, а тому, беруться судом до уваги, і є такими, що спростовують доводи позивача про непроживання у 2014 році ОСОБА_1 в Україні, оскільки іншого судом по справі не встановлено.

При цьому, колегія суддів відхиляє доводи позивача про необхідність врахування висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 25 червня 2019 року у справі №855/152/19, оскільки така постанова прийнята за інших обставин справи, які суттєво різняться з обставинами справи №855/251/19, а тому, такі висновки суд врахувати не може, оскільки такі прийняті за інших обставин.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить висновку, що Центральна виборча комісія правомірно прийняла постанову від 29 червня 2019 року №1382 «Про виконання постанови Верховного Суду від 29 червня 2019 року в справі №855/168/19» в частині реєстрації кандидатом у народні депутати України ОСОБА_1, оскільки документи щодо реєстрації кандидатів у народні депутати України від Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі" в загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року, зокрема, відносно кандидата у народні депутати України ОСОБА_1 відповідають вимогам закону, а тому, така не підлягає скасуванню та позовна вимога не підлягає задоволенню.

Що стосується вимоги зобов`язати Центральну виборчу комісію виключити з Додатку 1 до Постанови Центральної виборчої комісії від 29 червня 2019 року №1382 «ВИБОРЧИЙ СПИСОК кандидатів у народні депутати України Політичної партії «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» у загальнодержавному багатомандатному виборчому окрузі на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року» абзац перший такого змісту: « ОСОБА_1, народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України, протягом останніх п`яти років проживає на території України, освіта вища, тимчасово не працює, член Політичної партії "Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі", проживає в АДРЕСА_1, судимість відсутня, включений до виборчого списку Під №1», колегія суддів зазначає, що така вимога не може бути задоволена, оскільки вона є похідною від першої вимоги позивача, яка не підлягає до задоволення.

Отже, доводи позовної заяви не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду справи та не можуть бути підставою для задоволення позовних вимог, оскільки спростовані матеріалами справи та доказами, наданими третьою особою.

Відповідно до ч. 9 ст. 273 КАС України, суд приймає позовну заяву щодо рішення, дії чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму або члена відповідної комісії до розгляду незалежно від сплати судового збору. У разі несплати судового збору на момент вирішення справи суд одночасно вирішує питання про стягнення судового збору відповідно до правил розподілу судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру юридичною особою передбачено сплату судового збору за ставкою, що становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.

За приписами ст.143 КАС України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Враховуючи, що при поданні адміністративного суду судовий збір позивачем не було сплачено, колегія суддів відповідно до приписів статті 139 КАС України дійшла висновку про необхідність стягнення з позивача судового збору за подання позовної заяви у розмірі 1921 грн.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 139, 194, 241, 246, 250, 271, 272, 273, 278 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Партії Пенсіонерів України до Центральної виборчої комісії, третя особа: політична партія «Рух Нових Сил Михайла Саакашвілі» про визнання протиправною та скасування постанови №1382 від 29 червня 2019 року в частині, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Стягнути з Партії Пенсіонерів України до спеціального фонду Державного бюджету України на рахунок Шостого апеляційного адміністративного суду (р/р №1055, отримувач - УК у Печерському районі, код отримувача - 38004897, МФО - 899998) судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 1921 (тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку ч.1 ст. 272 КАС України та може бути оскаржене до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду в порядку та строки визначені статтею 278 КАС України.

Відповідно до пп.15.5 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу - тобто через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов

Головуючий суддя Ключкович Василь Юрійович

Судді: Беспалов Олександр Олександрович

Парінов Андрій Борисович