Справа № 188/754/19
Суддя: Місюра К. В.
Дата ухвалення: 2019-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 188/754/19
Провадження № 2-а/188/15/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2019 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді Місюри К.В.,

при секретарі судового засідання Хандрига Л.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Петропавлівка Дніпропетровської області в залі суду справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Хрипко Ігоря Миколайовича про визнання дій неправомірними, скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом відповідно до якого просить визнати дії інспектора СРПП Першотравенського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Хрипка Ігора Миколайовича про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП протиправними та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматизованому режимі серії ДПО 18 № 270787 від 29.05.2019 року, складену інспектором СРПП Першотравенського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Хрипко Ігорем Миколайовичем, про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у виді штрафу в розмірі 340 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП. Справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.121 КУпАП, відносно ОСОБА_1 просить закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Позовні вимоги мотивовані тим, що 29 травня 2019 року інспектором СРПП Першотравенського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Хрипком Ігорем Миколайовичем (далі - Інспектор) на вул. Героїв Космосу у м. Першотравенськ Дніпропетровської області було складено постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДП018 № 270787.

Відповідно до цієї постанови Інспектор вважає, що він 29.05.2019 о 13.35 год в м. Першотравенськ на вул. Героїв Космосу керував транспортним засобом КрАЗ 65055 реєстраційний номер НОМЕР_1 , у якого на період руху було встановлено на вісь шини з різними малюнками протектора та шини, які мають пошкодження у вигляді порізів та тріщин, чим порушив п. 31.4.5 ПДР України, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП, за що на нього було накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 340 грн.

Вважає, що дії Інспектора були неправомірними, а складена ним постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДП018 № 270787 від 29.05.2019 року є незаконною та підлягає скасуванню, виходячи з наступного.

Він жодних порушень правил дорожнього руху України та жодних правопорушень не вчиняв.

29.05.2019 року він дійсно керував вантажним автомобілем КрАЗ № 65055 реєстраційний номер АЕ НОМЕР_2 та рахувався по вул.. Героїв Космосу в м. Першотравенськ, де був зупинений інспектором.

Після зупинки, у порушення ч. 3 ст. 35 Закону України «Про Національну поліцію», відповідно до якої поліцейський зобов`язаний поінформувати водія про конкретну причину зупинення ним транспортного засобу з детальним описом підстави зупинки, визначеної у цій статті, не виконав вказаних норм Закону, а лише у подальшому під час спілкування, пояснив, що причиною зупинки була наявність тріщин та порізів на шинах.

На його зауваження, що побачити наявність таких пошкоджень під час руху транспортного засобу Інспектор не міг, останній ніяк не відреагував.

Частиною 1 ст. 121 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність, зокрема, за керування водієм транспортним засобом, що має технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється.

Відповідно до п.п. б), г) п. 31.4.5. Правил дорожнього руху України забороняється експлуатація транспортних засобів згідно із законодавством за наявності таких технічних несправностей і невідповідності таким вимогам: шини мають місцеві пошкодження (порізи, розриви тощо), що оголюють корд, а також розшарування каркаса, відшарування протектора і боковини; на одну вісь транспортного засобу встановлено діагональні шини разом з радіальними, ошиповані і неошиповані, морозостійкі і неморозостійкі, шини різних розмірів чи конструкцій, а також шини різних моделей з різними малюнками протектора для легкових автомобілів, різними типами малюнків протектора - для вантажних автомобілів.

У той же час Інспектор вказав, що на вісь встановлено «шини з різними малюнками протектора».

При такій невідповідності забороняється експлуатація легкових автомобілів. Для вантажних автомобілів невідповідністю, з якою заборонено експлуатацію транспортного засобу визначено саме встановлення на одну вісь шин з різними типами малюнків протектора

Інспектор не встановив і не зазначив у оскаржуваній постанові жодних доказів тому, що на одній осі автомобіля, яким він керував були встановлені шини з різними типами малюнків протектора та не зазначив у чому саме полягає така відмінність.

На автомобілі, яким він керував у день винесення оскаржуваної постанови на всіх осях були встановлені шини з одним типом малюнку протектора: універсальні, симетричні, неспрямованого обертання.

Наявність на шинах вантажного автомобіля різного малюнка протектора шин не є порушенням Правил дорожнього руху України.

Крім того, відповідальність передбачено у випадку, якщо шини мають місцеві пошкодження (порізи, розриви тощо), що оголюють корд.

На деяких шинах автомобіля, яким він керував були незначні пошкодження у вигляді тріщин та неглибоких порізів, але на жодній шині корд оголено не було. Вказана обставина фактично підтверджується і оскаржуваною постановою, оскільки у ній Інспектором не зазначено, що порізи та тріщини призвели до оголення корду.

Оскільки він не вчиняв адміністративного правопорушення, то жодних доказів його вчинення, визначених ст. 251 КУпАП немає і не може бути.

Рішенням Інспектора грубо порушено його права та законні інтереси.

Зважаючи на викладене вище вважає дії Інспектора неправомірними, постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії ДП018 № 270787 від 29.05.2019 року незаконною і такою, що підлягає скасуванню, а справу про адміністративне правопорушення такою, що підлягає закриттю.

Позивач в судове засідання не з`явився надав до суду заяву відповідно до якої просить адміністративний позов задовольнити, справу слухати в його відсутність. без його участі, позовні вимоги підтримав та просив задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Судом було встановлено, що постановою серії ДПО18 №270787 від 29.05.2019 року позивача визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 121 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень. У постанові зазначено, що 29.05.2019 року о 13.35 год. В м. Першотравенськ по вул.. Героїв Космосу водій керував т/з КрАЗ 65055 р.н. НОМЕР_1 у якого було встановлено на вісь шини т/з з різними малюнками протектора та шини мають пошкодження, чим водій вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 КУпАП керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів.

Пунктом 7 Правил технічної експлуатації коліс та пневматичних шин колісних транспортних засобів категорій L,М,N,O та спеціальних машин, виконаних на їх шасі, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 26.07.2013 № 549, зареєстованим в Міністерстві юстиції України 22 серпня 2013 р. за № 1452/23984 визначено: «За типом рисунка протектора шини поділяються на шини з дорожнім, універсальним, кар`єрним та підвищеної прохідності рисунком. Розрізняють симетричний, асиметричний, спрямованого та неспрямованого обертання типи рисунків протектора шини, залежно від розташування сегментів його рисунка протектора, як визначено в додатку 2 до цих Правил.»

Відповідно до ст. 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Оскаржувана постанова винесена з порушенням ст. 33 КУпАП, яка визначає, що стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі. Крім того, посадовою особою, яка винесла цю постанову вимоги закону не враховані.

Окрім того, згідно з ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства (далі КАС) України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

11.06.2019 року Петропавлівським районним судом Дніпропетровської області відкрито провадження по вказаній справі та направлено повістку відповідачу, не дивлячись на те, що відповідачем отримано ухвалу про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі, в якій відповідачу роз`яснено про те, що він може надати відзив на позовну заяву відповідач не виконав свій процесуальний обов`язок по поданню доказів правомірності притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Отже, відповідач відповідно до принципу офіційності повинен доводити в суді факт допущення позивачем спірного адміністративного правопорушення як підстави для прийняття свого рішення.

Відповідач будь-яких доказів та відзиву на позовну заяву суду не надав.

Згідно з ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Також, вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення поліцейський, в порушення вимог ст.ст. 33, 280 КУпАП, не з`ясував характер вчиненого діяння, дані про особу ОСОБА_1 , його майновий стан, обставин, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, що є підставою для скасування постанови.

Матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів того, що позивач 29.05.2019 року в м. Першотравенськ, керуючи автомобілем КрАЗ 65055, порушив ч. 1 ст. 121 КУпАП, а також суд вважає неможливим визначити інспектором, без проведення відповідної експертизи ступінь пошкодження коліс.

Керуючись ст.ст.121, 251, 280, 288, 293 КУпАП, ст.ст. 8-9, 72-77, 241, 242-246, 250, 286, 293, 295 КАС України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до інспектора СРПП Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Хрипко Ігоря Миколайовича про визнання дій неправомірними, скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення та закриття провадження по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати дії інспектора СРПП Першотравенського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції Хрипка Ігора Миколайовича про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 121 КУпАП протиправними.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматизованому режимі серії ДПО 18 № 270787 від 29.05.2019 року, складену інспектором СРПП Першотравенського відділення поліції Павлоградського відділу поліції ГУНП у Дніпропетровській області старшим лейтенантом поліції Хрипко Ігорем Миколайовичем, про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 у виді штрафу в розмірі 340 грн. за адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП

Закрити справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.121 КУпАП, відносно ОСОБА_1 на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин.

Суддя К. В. Місюра