Справа № 461/9183/18
Суддя: Фролова Л. Д.
Дата ухвалення: 2019-07-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №461/9183/18
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2019 року Галицький районний суд м. Львова

у складі головуючого судді Фролової Л.Д.,

за участі секретаря судового засідання Збожної О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові адміністративну справу в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін за позовом ОСОБА_1 до Львської митниці Державної фіскальної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з відповідним адміністративним позовом, в якому просив скасувати постанову Львівської митниці ДФС від 13 листопада 2018 року, якою його притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, провадження у справі закрити. Свої вимоги мотивував тим, що 15 жовтня 2018 року він виїжджав з України на територію Республіки Польща через митний пункт «Шегині». В ході митного контролю було виявлено, що позивачем 05 грудня 2011 року до України було ввезено транспортний засіб VOLKSWAGEN GOLF, реєстраційний номер НОМЕР_1 , в митному режимі «транзит». У зв`язку з наведеним уповноваженою особою митного органу був складений протокол про порушення митних правил. 13 листопада 2018 року Львівською митницею ДФС було винесено постанову, якою ОСОБА_1 за зазначеним вище фактом притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 470 МК України до штрафу у сумі 8500,00 грн. З даною постановою позивач не згодний, оскільки, вважає, що при її винесенні уповноваженою особою не були враховані передбачений ст. 467 МК України шестимісячний строк притягнення до відповідальності за порушення митних правил.

Ухвалою суду від 05 грудня 2018 року було відкрите спрощене позовне провадження по справі з викликом (повідомленням) осіб.

Позивач в судове засідання не з`явився. Рекомендовані поштові відправлення, які були направлені на адресу ОСОБА_1 , повернулися до суду з відміткою відділення поштового зв`язку ПАТ «Укрпошта» у зв`язку із закінченням терміну зберігання.

Відповідно до п. п. 91, 99, 100, 101 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету міністрів України № 270 від 05 березня 2009 року поштові відправлення, поштові перекази доставляються оператором поштового зв`язку адресатам на поштову адресу або видаються в об`єкті поштового зв`язку.

Рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка" та "Судове повідомлення", які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об`єкті поштового зв`язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім`ї за умови пред`явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв`язки з адресатом.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім`ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу.

У разі, коли адресата неможливо повідомити про надходження реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу за номером телефону, зазначеним відправником у поштовій адресі, до його абонентської поштової скриньки вкладається повідомлення про надходження такого поштового відправлення, поштового переказу.

У разі відмови адресата одержати судову повістку чи повідомлення особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку або повідомлення, вважається повідомленою.

Виходячи з цього, порядку повідомлення адресата про надходження судової повістки або повідомлення, неявка адресата за її отриманням у поштовому відділенні є відмовою від її отримання, а тому повідомлення позивача судовий розгляд вважається належним.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи.

З урахуванням наведеної норми процесуального закону, оцінюючи надані суду докази стосовно їх достатності, суд вважає, що у справі наявні всі необхідні матеріали, які б надали можливість ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, тому неявка позивача ОСОБА_1 в судове засідання не перешкоджає розгляду справи. У зв`язку з цим, суд розглядає справу по суті за відсутності позивача.

Львівська митниця ДФС свого представника до суду не направила, хоча митний орган був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, на підтвердження чого в матеріалах справи наявна розписка представника митного органу на поштовому повідомленні.

До суду 11 січня 2019 року надійшов відзив представника Львівської митниці ДФС на позов, в якому відповідач заперечив проти задоволення вимог. Крім того, у відзиві зазначено, що у діях ОСОБА_1 наявний склад митного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України. Вважає, що правопорушення, за вчинення якого позивача притягнуто до відповідальності, є триваючим, тому строк притягнення його до відповідальності має розраховуватись з моменту виявлення порушення митних правил - з 15 жовтня 2018 року. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Згідно з ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. Відтак, суд вважає за можливе проводити розгляд справи без участі представника відповідача - Львівської митниці ДФС.

Дослідивши подані позивачем документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Судом встановлено, що 15 жовтня 2018 року головним державним інспектором митного поста «Мостиська» було складено протокол про порушення митних правил № 6335/20900/18 відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст. 470 МК України. Відповідно до тексту протоколу, 15 жовтня 2018 року о 09 год. 53 хв. в зону митного контролю пункт пропуску «Шегині» митного поста «Мостиська» Львівської митниці ДФС в напрямку із України до Республіки Польща в`їхав автомобіль марки «BMW 530», реєстраційний номер НОМЕР_2 , під керуванням громадянина України ОСОБА_2 разом із пасажирами. В ході митного контролю вказаного транспортного засобу та внесення даних про водія та пасажирів в АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДМС України виявилось, що пасажир гр. України ОСОБА_1 05 грудня 2011 року о 00 год. 13 хв. через митний пост Львівської митниці ДФС по смузі руху митного контролю «зелений коридор» ввіз автомобіль марки «VW GOLF», р.н. НОМЕР_1 кузов № НОМЕР_3 без письмового декларування та сплати всіх митних платежів на строк, передбачений нормами ст. 95 МК України. Одночасно було встановлено відсутність в АСМО «Інспектор» та ЄАІС ДМС України інформації про вивезення за межі митної території України вказаного автомобіля, станом на 15 жовтня 2018 року.

Частиною 1 ст. 458 Митного кодексу України визначено, що порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Згідно дефініції наведеної у статті 90 МК України, транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

У пункті 57 частини 1 статті 4 МК України закріплено визначення поняття «товари», якими є будь-які рухомі речі, у тому числі ті, на які законом поширено режим нерухомої речі (крім транспортних засобів комерційного призначення), валютні цінності, культурні цінності, а також електроенергія, що переміщується лініями електропередачі.

Частиною першою статті 381 МК України передбачено, що громадянам дозволяється ввозити транспортні засоби особистого користування з метою транзиту через митну територію України за умови їх письмового декларування в порядку, передбаченому для громадян, та внесення на рахунок органу доходів і зборів, що здійснив пропуск таких транспортних засобів на митну територію України, грошової застави в розмірі митних платежів, що підлягають сплаті при ввезенні таких транспортних засобів на митну територію України з метою вільного обігу. Зазначені вимоги не поширюються на транспортні засоби, постійно зареєстровані у відповідних реєстраційних органах іноземної держави, що підтверджується відповідним документом.

Пунктом першим частини першої статті 95 МК України встановлено строк транзитних перевезень для автомобільного транспорту, який становить 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Диспозиція ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України передбачає, що адміністративним правопорушенням є перевищення встановленого ст. 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж на десять діб, а так само втрата цих товарів, транспортних засобів, документів чи видача їх без дозволу органу доходів і зборів - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Частиною 1 ст. 522 Митного кодексу України передбачено, що справи про порушення митних правил, передбачені статтями 468, 469, частинами першою - п`ятою статті 470, статтями 474, 475, 477-480, частинами першою - п`ятою статті 481, статтею 485 цього Кодексу, розглядаються органами доходів і зборів.

Постановою заступника начальника Львівської митниці ДФС Скоромного Я.І. від 13 листопада 2018 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил за ч. 3 ст. 470 МК України, та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 467 Митного кодексу України якщо справи про порушення митних правил відповідно до статті 522 цього Кодексу розглядаються органами доходів і зборів, адміністративне стягнення за порушення митних правил може бути накладено не пізніше, ніж через шість місяців з дня вчинення правопорушення, а у разі розгляду органами доходів і зборів справ про триваючі порушення митних правил, у тому числі передбачені статтями 469, 477 - 481, 485 цього Кодексу, - не пізніше, ніж через шість місяців з дня виявлення цих правопорушень.

Слід зазначити, що перелік триваючих правопорушень не є вичерпним, а лише конкретизуючим щодо окремих статей. При цьому в положеннях Митного кодексу України не міститься визначення триваючого правопорушення.

Суд звертає увагу, що триваючі правопорушення є такими, які, розпочавшись з будь-якої протиправної дії чи бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язків. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія чи бездіяльність, коли винна особа або не виконує конкретний покладений на неї обов`язок, або виконує його не повністю або неналежним чином. Особа, яка вчинила певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Цей стан продовжується протягом певного терміну і особа безперервно вчиняє правопорушення.

Особа, яка здійснила ввезення транспортного засобу на іноземній реєстрації на територію України в митному режимі транзит, має додаткові у порівнянні з володільцями розмитнених автомобілів обов`язки перед державою, зокрема обов`язок вивезення транспортного засобу за межі митної території. Саме тому, суд вважає, що правопорушення за ч. 3 ст. 470 МК України є триваючим, оскільки в даному випадку особа перебуває в безперервному стані протиправної бездіяльності через невиконання свого обов`язку.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 перевищив встановлений Митним кодексом України строк доставки транспортного засобу, що перебуває в митному режимі «транзит», а тому в діях позивача є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України. Отже, оскаржувана постанова винесена на підставі та в межах повноважень наданих митному органу, у спосіб, що передбачений чинним законодавством України, а тому є законною. З огляду на викладене, у задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 255, 293, 295, 297 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Львської митниці Державної фіскальної служби про скасування постанови у справі про порушення митних правил - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 10 днів з дня його проголошення до Восьмого апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Л.Д. Фролова