Справа № 320/3257/19
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2019-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

02 липня 2019 року м. Київ № 320/3257/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Кушнова А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Богданової Ольги Геннадіївни про визнання протиправними та скасування рішень зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Богданової Ольги Геннадіївни, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 28.03.2019 з індексним №46182497 державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_2 про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .;

- визнати протиправним та скасувати рішення від 10.04.2019 з індексним №46390210 державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_2 та відповідний запис про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 (3/8 частки) та ОСОБА_4 (5/8 частки) на квартиру АДРЕСА_1 .;

- зобов`язати для відновлення становища, що існувало до порушення цивільного права ОСОБА_1 , державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області Богданову Ольгу Геннадіївну поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запис про реєстрацію права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .

Пунктом 4 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у п.24 свого рішення від 20 липня 2006 року у справі Сокуренко і Стригун проти України зазначив, що фраза встановленого законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін судом, встановленим законом у п.1 ст.6 Конвенції передбачає всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Судова юрисдикція - це інститут права, що покликаний розмежувати як компетенцію різних ланок судової системи так і різні види судочинства, якими є цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне.

Критеріями розмежування судової юрисдикції є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.

Згідно із частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

На підставі пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єктом владних повноважень є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір із публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Під час визначення предметної юрисдикції справ суди повинні виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

Разом з тим приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

У позовній заяві позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення від 28.03.2019 з індексним №46182497 державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_2 про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1 .; визнати протиправним та скасувати рішення від 10.04.2019 з індексним №46390210 державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_2 та відповідний запис про реєстрацію в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права приватної спільної часткової власності ОСОБА_3 (3/8 частки) та ОСОБА_4 (5/8 частки) на квартиру АДРЕСА_1 .

Як вбачається з матеріалів справи, 28.03.2019 державним реєстратором відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_2 на підставі постанови Київського апеляційного суду від 06.03.2019 у справі №357/12495/17 було прийнято рішення №46182497 про скасування права власності ОСОБА_1 - позивача у справі, на квартиру АДРЕСА_1 .

Крім того, 10.04.2019 на підставі рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.11.2018 у справі №357/12495/17 відповідачем було прийнято рішення №46390210 про реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 , за ОСОБА_3 (3/8 частки) та за ОСОБА_4 (частки 5/8).

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що звернувшись з даною позовною заявою, позивач мав намір поновити свої цивільні права, зокрема, право власності на квартиру АДРЕСА_1 . Так, виникнення спірних правовідносин обумовлено незгодою позивача із правомірністю прийняття рішення про скасування його права власності на вказаний об`єкт нерухомого майна та набуття ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у справі права власності на спірний об`єкт, що стало підставою для оскарження реєстрації права власності на це майно.

Тобто предметом розгляду в цій справі є незаконність позбавлення позивача права власності та законність набуття іншими особами права власності на квартиру АДРЕСА_1 , що свідчить про приватноправовий, а не публічно-правовий характер спірних правовідносин.

Враховуючи вказане, суд дійшов висновку про те, що даний спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Аналогічна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 20.03.2019 (справа №591/6396/16-а) та від 29.01.2019 (справа № 813/1321/17).

Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Частиною шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Частиною 6 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі відмови у відкритті провадження в адміністративній справі з підстави, встановленої пунктом 1 частини першої цієї статті, суд повинен роз`яснити заявнику, до юрисдикції якого суду віднесено розгляд такої справи.

За правилами частини першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

Суди розглядають у порядку цивільного судочинства також вимоги щодо реєстрації майна та майнових прав, інших реєстраційних дій, якщо такі вимоги є похідними від спору щодо такого майна або майнових прав, якщо цей спір підлягає розгляду в місцевому загальному суді і переданий на його розгляд з такими вимогами.

Згідно з частинами першою та четвертою статті 11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. У випадках, встановлених актами цивільного законодавства, цивільні права та обов`язки виникають безпосередньо з актів органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим або органів місцевого самоврядування.

Згідно з пунктом 10 частини другої статті 16 ЦК цивільні права та інтереси суд може захистити в спосіб визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

З огляду на те, що позовна заява, з якою звернувся позивач, не містить публічно-правового спору, суд зазначає, що такий спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Відповідно до ч.5 ст.170 Кодексу адміністративного судочинства України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.

Керуючись статтями 170, 243, 1248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до державного реєстратора відділу реєстраційних дій Центру обслуговування «Прозорий офіс» Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області ОСОБА_5 Ольги Геннадіївни про визнання протиправними та скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії.

2. Копію ухвали разом з адміністративним позовом та доданими до нього документами надіслати позивачу ОСОБА_1 .

3. Роз`яснити, що позивач має право звернутися до місцевого суду загальної юрисдикції в порядку цивільного судочинства із заявою в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення повного тексту ухвали 02.07.2019 р.

Суддя Кушнова А.О.