Справа № 369/1770/17
Суддя: Дубас Т. В.
Дата ухвалення: 2019-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 369/1770/17
Провадження №2-а/369/16/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2019 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Дубас Т.В.,

при секретарі Мазурик Д.С.

розглянувши у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішення.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. від 16.02.2017 адміністративний позов залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.

Згідно розпорядження керівника апарату щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №68 від 24.03.2017 призначено проведення потворного автоматизованого розподілу справи №369/1770/17 у зв`язку з хворобою судді Дубас Т.В.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.03.2017 судову справу №369/1770/17 розподілено в провадження судді Усатова Д.Д.

Ухвалою судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Усатова Д.Д. від 22.03.2017 відкрито провадження по даній справі.

Згідно розпорядження керівника апарату щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ №861 від 11.12.2018 призначено проведення потворного автоматизованого розподілу справи №369/1770/17 у зв`язку з відстороненням судді Усатова Д.Д. від здійснення правосуддя.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.12.2018 судову справу №369/1770/17 розподілено в провадження судді Дубас Т.В.

Згідно ухвали судді Києво-Святошинського районного суду Київської області Дубас Т.В. від 14.12.2018 справу прийнято до провадження та призначено підготовче судове засідання.

У судові засідання позивачі неодноразово не з`являлися, в тому числі 27.05.2019, 12.06.2019, хоча завчасно та належним чином були повідомлені про день та час розгляду справи. Клопотання про розгляд справи у відсутності позивачів до суду не надходило.

12.06.2019 у судове засідання сторони не з`явились.

Судом встановлено, що повістки про виклик позивачів в судові засідання направлялись на адресу для листування, яку позивачі вказали в позовній заяві: ОСОБА_1 - АДРЕСА_1 , ОСОБА_2 - АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 - АДРЕСА_1 , ОСОБА_4 - АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 - АДРЕСА_1 .

З матеріалів справи встановлено, що у призначені судом дні розгляду справи, а саме 04.02.2019, 19.03.2019, 27.05.2019, 12.06.2019 позивачі не з`явилися, хоча завчасно та належним чином була повідомлені про день та час розгляду справи, про що свідчать повідомлення про вручення поштових відправлень про отримання судових повісток та повернення поштових відправлень у зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання. Клопотання про розгляд справи у відсутності позивачів до суду не надходило.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Наслідки неявки в судове засідання учасника справи визначено ст. 205 КАС України.

Так, частиною п`ятою цієї статті передбачено, що в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Наведена норма кореспондується із закріпленим у п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України правилом, за яким позов залишається судом без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Згідно із частиною першою статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Частиною 2 ст. 131 КАС України встановлено, що учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не можуть з поважних причин прибути до суду, зобов`язані завчасно повідомити про це суд.

Матеріали справи не містять поданого на виконання вимог цієї норми повідомлення від позивачів про неможливість прибуття з поважних причин у судові засідання на 27.05.2019.2019 та 12.06.2019.

У розумінні КАС України позивач - це особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду. Тому, будучи ініціатором судового розгляду справи, позивач насамперед має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права. При цьому визначальними процесуальними обов`язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді адміністративної справи.

Оскільки позивачі, належно повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, повторно після відкладення розгляду справи не прибули до судового засідання, про причини неявки суд не повідомили, із клопотанням про відкладення засідання або розгляд справи за їх відсутності до суду не зверталися, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 44, 131, 194, 205, 240, 243 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 до Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області про визнання протиправними дій та скасування рішення -залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду або через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Учасник справи, якому повна ухвала суду не були вручені у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя: Дубас Т.В.