Справа № 320/197/19
Суддя: Кушнова А.О.
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2019 року м.Київ справа № 320/197/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., за участю секретаря судового засідання Сакевич Ж.В., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Палп Мілл Прінт» до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Палп Мілл Прінт» (далі позивач), з позовом до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області (далі відповідач), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 26.10.2018 року № в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 409,85 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 21.03.2018 №700270 та в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 7456,43 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 29.03.2018 №700306.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідно до вимог абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операції з постачання товарів/послуг позивачем було складено за допомогою програмного комплексу «M.E.DOC» податкові накладні, а саме податкову накладну від 21.03.2018 №700270 та податкову накладну від 29.03.2018 №700306, які були належним чином підписано та направлено на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних у встановлені законодавством строки.

Проте як вважає позивач з незалежних від нього причин, за відсутності умислу на порушення граничного строку реєстрації податкових накладних такі податкові накладні не були отримані відповідачем у день першої їх відправки 13.04.2018.

За результатами проведеної головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Обухівського управління ГУ ДФС у Київській області Щербак Інною Юріївною камеральної перевірки з питань своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних складено Акт перевірки №1466/10-36-55-05/41790727 від 01.10.2018 про порушення позивачем вимог, встановлених п.201.10 ст.201 ПК України, а саме перевищення терміну реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних, на підставі якого винесено оспорюване у частині податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 26.10.2018 року №.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 11.10.2018 ним було подано заперечення вих№224 на Акт перевірки №1466/10-36-55-05/41790727 від 01.10.2018, за результатами розгляду якого відповідач направив позивачу відповідь від 23.10.2018 №18087/10/10-36-12-01, якою заперечення позивача залишено без задоволення, а Акт перевірки залишено без змін.

Також позивач зазначає, що 31.10.2018 року ним було отримано податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 року № про встановлення порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних, визначених ст. 201 ПК України.

Не погоджуючись із результатами розгляду заперечень на Акт перевірки, а також податковим повідомленням-рішенням, позивач 09.11.2018 подав скаргу на податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 року № до Державної фіскальної служби України, за результатами розгляду якої позивач 02.01.2019 отримав рішення про результати розгляду скарги від 28.12.2018 №42300/6/99-99-11-06-01-25, яким податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 року № залишено без змін, а скаргу позивача без задоволення.

Позивач стверджує, що ним дотримано норми чинного законодавства України при реєстрації спірних податкових накладних, здійснено необхідні заходи для реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлені законодавством строки та надано всі необхідні документи, що підтверджують дані факти, а тому вважає, що накладення відповідачем на позивача санкцій є незаконним та необґрунтованим.

20.02.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти позовних вимог заперечує та вказує, що відповідно до п.187.1 ст.187 ПК України, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається вчинення господарської операції, а сама податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс), а датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді, як зазначає відповідач, є дата і час, зафіксовані у квитанції.

Відтак, свої заперечення відповідач обґрунтовує тим, що позивачеві податковим повідомленням-рішенням визначено штрафні санкції у зв`язку з порушенням граничних термінів реєстрації податкових накладних до 15 днів, а тому податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 року № відповідає вимогам чинного законодавства.

18.03.2019 року позивач подав відповідь на відзив від 18.03.2019 року, у якій зазначає, що відповідно до абзацу 13 п. 201.10 ст.201 ПК України, законом покладено обов`язок на контролюючий орган надсилати квитанції про прийняття або не прийняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування протягом операційного дня, проте цей обов`язок відповідачем не був виконаний, хоча, як стверджує позивач, податкові накладні були подані вчасно, а саме 13.04.2018 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.01.2019 відкрито провадження у справі №320/197/19, постановлено провести розгляд справи за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання на 19.02.2019 року.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.03.2019 суд ухвалив здійснити подальший розгляд адміністративної справи №320/197/19 за правилами спрощеного позовного провадження, витребував докази по справі, зокрема, й від ДФС України та відклав судове засідання на 16.04.2019.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 16.04.2019 витребувано від відповідача письмові пояснення щодо наведених у позовній заяві підстав позову та доказів, наданих на їх підтвердження щодо відправлення 13.04.2018 податкових накладних №700306 від 29.03.2018 та №700270 від 21.03.2018 та неотримання квитанцій податкового органу, а також повторно витребувано докази по справі від ДФС України, відкладено судове засідання на 23.05.2019.

16.05.2019 надійшли докази по справі від ДФС України.

16.05.2019 відповідач подав до суду додаткові пояснення на ухвалу про витребування доказів, у якій зазначив, що якщо платнику протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом (пункт 11 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 року №557), а враховуючи, що відповідно до даних Єдиного реєстру податкових накладних контролюючим органом податкові накладні від 29.03.2018 №700306 та від 21.03.2018 №700270 були одержані 17.04.2018, що підтверджується квитанціями №2, відповідач вважає, що встановлено порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних від 29.03.2018 №700306 та від 21.03.2018 №700270 на строк до 15 днів.

20.05.2019 на вищезазначені додаткові пояснення, позивачем подано письмові заперечення, в яких зазначено, що твердження відповідача про ненадходження платнику першої квитанції протягом встановленого строку після відправки електронного документа свідчить про неодержання електронного документу адресатом є помилковими з огляду на те, що відповідно до абзацу 13 п. 201.10 ст.201 ПК України якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відтак позивач стверджує, що необхідно застосовувати норми Податкового кодексу України, а не наказу Міністерства фінансів України від 06.06.2017 року №557, у зв`язку з тим, що закон має вищу юридичну силу над підзаконним нормативно-правовим актом.

Також позивач вважає, що направлення позивачем податкових накладних від 29.03.2018 №700306 та від 21.03.2018 №700270 у встановлені законодавством строки через систему «M.E.DOC» до Державної фіскальної служби України з метою їх реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних є доказом сумлінного виконання платником податків свого обов`язку щодо реєстрації вищезазначених податкових накладних у встановлені законодавством строки, а отже порушення термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не залежало від волі позивача.

Присутній у судових засіданнях по справі 19.03.2019, 16.04.2019 та 23.05.2019 представник позивача підтримав позовні вимоги та просив суд позов задовольнити.

Присутній у судових засіданнях 19.03.2019 та 23.05.2019 представник відповідача проти позовних вимог заперечував та просив суд у задоволенні позову відмовити.

23.05.2019 позивачем подано через канцелярію суду клопотання про здійснення подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження, проти якого представник відповідача не заперечував.

Відповідно до частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи, що матеріали справи у достатній мірі характеризують взаємовідносини сторін, відсутність потреби у заслуховуванні свідків чи експерта, протокольною ухвалою суду від 23.05.2019 постановлено здійснювати подальший розгляд справи у порядку письмового провадження.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23.05.2019 суд постановив здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Палп Мілл Прінт» (ідентифікаційний код 41790727; місцезнаходження: 08700, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, буд. 130) зареєстровано як юридична особа 07.12.2017, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с. 110-111).

30.11.2017 між позивачем та Києво-Святошинською ОДПІ Головного управління ДФС у Київській області був укладений договір про визнання електронних документів №1013001, який, згідно з пунктом 2 Розділу ІІ, надає платнику податків можливість подавати електронні документи до контролюючих органів згідно з порядком, визначеним законодавством для подання таких документів (а.с.44-47).

01 жовтня 2018 року на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, пп. 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 у порядку п.76.3 ст. 76 Податкового кодексу України, з урахуванням п. 102.1 ст.102, статті 1201 глави 11 розділу ІІ Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Обухівського управління ГУ ДФС у Київській області Щербак Інною Юріївною проведено камеральну (електронну) перевірку з питання своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних, що підлягають наданню покупцю платнику ПДВ в ЄРПН з податку на додану вартість платника Товариства з обмеженою відповідальністю «Палп Мілл Прінт», за результатами якої складено акт №1466/10-36-55-05/41790727 (далі акт перевірки) (а.с. 13-14).

Перевіркою встановлено, що в порушення вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України платником несвоєчасно зареєстровано виписані податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних, що підлягають наданню покупцю платнику ПДВ, а саме:

- податкова накладна від 12.03.2018 №700360 на суму ПДВ 14143,82 грн. зареєстрована в ЄРПН 03.04.2018, кількість днів простроченої реєстрації 3;

- податкова накладна від 21.03.2018 №700270 на суму ПДВ 4098,49 грн. зареєстрована в ЄРПН 17.04.2018, кількість днів простроченої реєстрації 2;

- податкова накладна від 29.03.2018 №700306 на суму ПДВ 74564,34 грн. зареєстрована в ЄРПН 17.04.2018, кількість днів простроченої реєстрації 2;

- податкова накладна від 21.03.2018 №700542 на суму ПДВ 28242,00 грн. зареєстрована в ЄРПН 27.04.2018, кількість днів простроченої реєстрації 12.

Судом встановлено, що 11.10.2018 року позивачем подано заперечення №224 до Акту перевірки від 11.10.2018 (а.с.15-17).

У відповідь на заперечення до акту перевірки позивачем отримано лист відповідача від 23.10.2018 №18087/10/10-36-12-01, в якому за результатами розгляду заперечень до Акту перевірки вирішено висновки Акту перевірки залишити без змін, заперечення до Акту перевірки без задоволення (а.с.18-21).

На підставі акту перевірки, а також згідно з пп. 54.3.3 п. 54.3 ст. 54, глави 4 розділу ІІ ПК України, та пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.3 ст. 76, з урахуванням ст. 102 та пункту 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, Головним управлінням ДФС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення форми «Н» від 26.10.2018 №, згідно з яким до позивача за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 121048,65 грн. застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 12144,86 грн., в тому числі 7456,43 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 29.03.2018 №700306 та 409,85 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 21.03.2018 №700270 (а.с. 22-24).

Позивач подав скаргу до Державної фіскальної служби від 09.11.2018 №255 на податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 №, на яку позивачем отримано рішення від 28.12.2018 №42300/6/699-99-11-06-01-25 про результати розгляду скарги, яким податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу - без задоволення (а.с.25-32).

Вважаючи прийняте податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з пп. 20.1.4 п. 20.1 ст.20 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

За нормами п. 75.1 ст.75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Підпунктом 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України (у редакції, чинній на момент проведення камеральної перевірки) визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з п.76.1 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з абз.1 п.201.1 ст.201 ПК України (у редакції станом на дату виписки податкових накладних 21.03.2018 та 29.03.2018) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно із п.201.7 ст.201 Податкового кодексу України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Абзацом 1 пункту 201.10 ст.201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту (абз. 2 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження (абз. 3 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (абз. 4 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абз. 5 п. 201.10 ст.201 ПК України).

З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного, реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем (абз. 6 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законодавства щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису (абз.7 п. 201.10 ст.201 ПК України).

З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок,коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем (абз. 8 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абз. 9 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абз. 10 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді (абз.11 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку (абз. 12 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних (абз. 13 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Відповідно до абзаців 14-16 п.201.10 ст.201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом (абз. 18 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних (абз. 21 п. 201.10 ст.201 ПК України).

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних, звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246).

Згідно визначення термінів у пункті 2 Порядку № 1246 встановлено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Згідно з п.3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Відповідно до п.4 Порядку №1246 до Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких у встановленому порядку прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200 1.3, 200 1.9 статті 200 1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування (п.5 Порядку №1246).

Пункт 10 Порядку №1246 визначає порядок накладення електронного цифрового підпису посадових осіб постачальника (продавця) після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі.

Після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", «Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/ або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку (п. 11 Порядку № 1246).

Відповідно до п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до п.13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/ або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 14 Порядку № 1246).

Отже, законодавством чітко визначено порядок складання, підписання, подачі, прийняття та реєстрації податкових накладних.

Судом встановлено, що позивачем були складені податкові накладні від 21.03.2018 №700270 на суму 24590,95 грн., в тому числі ПДВ на суму 4098,49 грн. та від 29.03.2018 №700306 на суму 447386,02 грн., в тому числі ПДВ на суму 74564,34 грн. (а.с.9-12).

Граничним строком подачі на реєстрацію податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 є 15.04.2018.

Судом встановлено, подача на реєстрацію до ЄРПН спірних податкових накладних відбувалась за допомогою програмного комплексу «M.E.DOC».

На підтвердження відправлення на реєстрацію до ЄРПН за допомогою програмного комплексу «M.E.DOC» податкової накладної від 21.03.2018 №700270, позивачем надано скрін-шот даних з системи M.E.DOC, з яких слідує, що датою відправлення податкової накладної від 21.03.2018 №700270 до ДФС є 13.04.2018, о 09:38 год. (а.с.36-38).

На підтвердження відправлення на реєстрацію до ЄРПН за допомогою програмного комплексу «M.E.DOC» податкової накладної від 29.03.2018 №700306, позивачем надано скрін-шот даних з системи M.E.DOC, з яких слідує, що датою відправлення податкової накладної від 29.03.2018 №700306 до ДФС є 13.04.2018, о 09:39 год. (а.с.33-35).

Відповідно до витягу з системи електронного адміністрування ПДВ щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №13402284 від 13.04.2018, станом на 13.04.2018 сума податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (реєстраційна сума) становить 7596626,41 грн., отже є достатньою для реєстрації податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306, загальна сума ПДВ по яким становить 78662,83 грн. (а.с.39).

Проте, квитанції про прийняття податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 не були отримані позивачем протягом операційного дня 13.04.2018, що зумовило направлення позивачем запитів №402538 та №402647 від 16.04.2018 щодо отримання відомостей з ЄРПН про реєстрацію податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 (а.с. 40-41).

Згідно отриманих позивачем витягів з Єдиного реєстру податкових накладних №402538 та №402647 від 16.04.2018 вбачається, що спірні податкові накладні станом на 16.04.2018 не були зареєстровані в ЄРПН (а.с.42-43), що зумовило повторне відправлення податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 на реєстрацію в ЄРПН, а саме 17.04.2018.

За результатом обробки податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306, повторно направлених на реєстрацію в ЄРПН, їх реєстрація була зупинена, про що позивачеві було направлено квитанції №1 від 17.04.2018, які надані ДФС України на вимогу ухвали суду (а.с.168, 170).

В якості підстави для зупинення реєстрації податкових накладних відповідачем вказано таке: Документ прийнято. Реєстрація зупинена. відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. ПН/РК відповідає вимогам пп.1.6 п.1 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

В подальшому податкова накладна від 29.03.2018 №700306 була зареєстрована в ЄРПН 13.07.2018, а відносно податкової накладної від 21.03.2018 №700270 Комісією ДФС було прийнято рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 06.06.2018, що підтверджується квитанціями №2, наданими ДФС України на вимогу ухвали суду (а.с.169, 171).

Наведені дані спростовують обставини щодо реєстрації 17.04.2018 в ЄРПН спірних податкових накладних від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306, а отже досліджені судом докази спростовують встановлені в акті перевірки обставини.

У судовому засіданні сторони не заперечували, що податкові накладні від 21.03.2018 №700270 та від 29.03.2018 №700306 були відправлені позивачем засобами телекомунікаційного зв`язку. Між сторонами також відсутній спір щодо наявності у позивача чинного договору про визнання електронних документів, чинних посилених сертифікатів відкритих ключів, технічної можливості складання, надсилання податкових накладних в електронній формі.

Судом встановлено, що для формування податкової звітності та податкових накладних, зокрема, відповідно до затвердженого формату та їх надсилання засобами телекомунікаційного зв`язку до органів ДФС позивачем використовується спеціалізоване програмне забезпечення «M.E.DOC», розроблене (виготовлене) ФОП Руденко І.О. (далі - ПЗ «M.E.DOC»).

Як вбачається з матеріалів справи, користування вказаним програмним забезпеченням є оплатним. Суд зазначає, що факт права використання ПЗ «M.E.DOC у періоді, в якому було складено спірні податкові накладні, підтверджується випискою по рахунку позивача №6388 від 30.01.2018 на суму 300,00 грн. з призначенням платежу: оплата за перехід з локальної версії програми «M.E.DOC» на мережеву, випискою по рахунку позивача №6388 від 24.01.2018 на суму 300,00 грн. з призначенням платежу: оплата за послуги фахівця з ПЗ, та випискою по рахунку позивача №5150 за період з 11.12.2017 по 17.01.2018 на суму 999,00 грн. з призначенням платежу: оплата за програму «M.E.DOC», виставленими позивачу рахунками-фактурами від 11.01.2018 №41790727 та від 30.01.2018 №41790727, та актами виконаних робіт від 11.01.2018 №41790727 та від 30.01.2018 №41790727 (а.с.93-94, 98-100).

Для використання ПЗ «M.E.DOC» та надсилання податкових накладних в електронній формі директором та головним бухгалтером ТОВ «Палп Мілл Прінт» були отримані посилені сертифікати відкритих ключів, сформовані ТОВ «Центр сертифікації ключів України», що підтверджується актами прийому-передачі з постачання КП «Програмний комплекс «Freedom» з правом використання до закінчення терміну дії відкритого ключа ЄЦП від 11.01.2018, від 22.01.2018 та від 22.02.2018 та оплатою наданих послуг згідно квитанції №2969611 від 21.02.2018 на суму 238,00 грн., випискою по рахунку позивача №5150 за період з 11.12.2017 по 17.01.2018 на суму 439,00 грн. з призначенням платежу: оплата за обробку даних та випискою по рахунку позивача №6388 від 24.01.2018 на суму 92,00 грн. з призначенням платежу: оплата за обробку даних та видачу сертифікату (а.с. 90-92, 95, 97, 100).

Отже, суд зазначає, що позивачем з метою своєчасної реєстрації податкових накладних від 29.03.2018 №700306 та від 21.03.2018 №700270 було вчинено всі необхідні дії, а саме складення податкових накладних в електронній формі, накладення електронного цифрового підпису бухгалтера та керівника, здійснення шифрування податкових накладних в електронній формі та надсилання їх ДФС за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення «M.E.DOC».

Згідно положень абзацу 13 пункту 201.10 статті 201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказана норма є чіткою, не допускає довільного тлумачення та закріплює гарантію прав платника податку вважати зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про її прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної, визначаючи наслідки порушення контролюючим органом законодавства у разі не направлення відповідної квитанції визнання податкової накладної зареєстрованою у операційний день її направлення до ДФС.

Суд наголошує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

З огляду на те, що позивачем своєчасно подано податкову накладну для проведення її реєстрації, тобто виконані обов`язки, передбачені вищевказаними положеннями ПК України та Порядку № 1246, підстави для висновків про порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних та застосування штрафних санкцій відсутні.

Крім того, фактично реєстрація податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, це результат дій двох сторін - платника та контролюючого органу.

При цьому, згідно з положеннями Порядку № 1246 сама реєстрація - це дії з боку ДФС - у вигляді надсилання квитанції, що підтверджує реєстрацію.

Обов`язками платника, згідно цього ж Порядку, є правильне оформлення та своєчасне надіслання накладних.

Отже, платник не може нести відповідальність за ті дії, обов`язку з проведення яких законодавством на нього не покладено.

Неналежне виконання позивачем вимог податкового законодавства стосовно своєчасності реєстрації податкових накладних відбулось з вини відповідача, що виключає протиправність дій платника податків, та як наслідок, притягнення його до відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовила протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірним податковим повідомленням-рішенням.

Отже обставини справи свідчать про відсутність підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 розділу ІІ ПК України.

Посилання відповідача на пункт 11 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 року №557, відповідно до якого якщо платнику протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом, суд не приймає до уваги, адже положення даного підзаконного нормативно-правового акту прямо суперечать приписам абзацу 13 п. 201.10 ст.201 ПК України про те, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області від 26.10.2018 № в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 409,85 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 21.03.2018 №700270 та в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 7456,43 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 29.03.2018 №700306 є протиправним.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до платіжного доручення від 10.01.2019 №475 позивачем сплачено судовий збір на суму 1921,00 грн. (а.с.2).

Зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 1921,00 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області.

На підставі викладеного, керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити у повному обсязі.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 26.10.2018 року № в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 409,85 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 21.03.2018 №700270 та в частині нарахування штрафних санкцій у розмірі 7456,43 грн. за порушення термінів реєстрації податкової накладної від 29.03.2018 №700306.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Київській області (ідентифікаційний код: 39393260, місцезнаходження: 03680, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5-А) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Палп Мілл Прінт» (ідентифікаційний код 41790727; місцезнаходження: 08700, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, буд. 130) судовий збір у сумі 1921,00 грн. (одна дев`ятсот двадцять одна грн. 00 коп.).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення суду складено 26.06.2019.

Суддя Кушнова А.О.