Справа № 640/10879/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2019 року м. Київ № 640/10879/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київський склотарний завод» до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Приватне акціонерне товариство «Київський склотарний завод» із позовною заявою до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про:

- зобов`язання розрахувати достовірну суму пільгової пенсії, що належить до відшкодування ОСОБА_1 , виходячи з фактичних заробітків та алгоритмів.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає вона вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Таким чином, необхідною умовою для реалізації права на звернення до адміністративного суду є пред`явлення адміністративного позову шляхом подання позовної заяви із дотриманням вимог, встановлених КАС України, насамперед статтями 160-161 цього Кодексу.

Недотримання встановленого КАС України порядку звернення до адміністративного суду, залежно від обставин може тягнути за собою залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, відмову у відкритті провадження в адміністративній справі, залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

В свою чергу, частиною першою статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

З урахуванням викладеного, позивачу необхідно уточнити які дії, бездіяльність суб`єкта владних повноважень стали підставою для звернення до суду з даним позовом за захистом порушених прав, свобод чи інтересів товариства.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За приписами частин першої-другої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

День, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли позивач дізнався про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Цим днем може бути, зокрема, - день, коли мало бути прийняте рішення (вчинено дію), якщо таке рішення (дія) не було прийняте (не була вчинена).

Так, з позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Київський склотарний завод» та доданих до неї документів вбачається, що про невірний, на думку позивача, розрахунок фактичних витрат на виплату і доставку пенсії, що належить до відшкодування ОСОБА_1 , товариство дізналося в квітні 2018 року.

Представник позивача в позовній заяві стверджує, що оскільки ухвалою Верховного Суду від 17 грудня 2018 року у справі №826/89014/18 за позовом Приватного акціонерного товариства «Київський склотарний завод» до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про скасування розрахунку фактичних витрат на виплату та доставку пенсій в частині включення до такого розрахунку ОСОБА_1 , відмовлено у відкритті касаційного провадження, то перебіг процесуального строку звернення до суду з даним позовом розпочинається саме з цього дня, а тому шестимісячний строк звернення до суду з даним позовом товариством не пропущений.

Водночас суд вважає такі причини пропуску шестимісячного строку звернення до суду неповажними, оскільки про порушення своїх прав, свобод чи інтересів невірним розрахунком фактичних витрат на виплату та доставку пенсій позивач дізнався у квітні 2018 року. Більше того, згідно зі статтею 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. З огляду на викладене, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 20 серпня 2018 року, залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 листопада 2018 року, у справі №826/89014/18, яким Приватному акціонерному товариству «Київський склотарний завод» відмовлено у задоволенні позову набрало законної сили 14 листопада 2018 року.

Частиною першою статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України,

ухвалив:

Визнати причини пропуску Приватним акціонерним товариством «Київський склотарний завод» строку звернення до суду неповажними.

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київський склотарний завод» до Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві про зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних у ній недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви (з примірником для відповідача) із зазначенням у ній змісту позовних вимог, приведених у відповідність до приписів статті 5 КАС України;

- заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням інших підстав пропуску такого строку.

Ухвала відповідно до частини другої статті 256 КАС України набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак