Справа № 320/118/19
Суддя: Лічевецький Ігор Олександрович
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/118/19 Суддя (судді) першої інстанції: Леонтович А.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Лічевецького І.О., суддів - Земляної Г.В., Мельничука В.П., при секретарі - Рейтаровській О.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні за апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про вжиття заходів реагування (контролю),

ВСТАНОВИВ

У поданій до суду позовній заяві Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області просило застосувати заходи реагування шляхом повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень ФОП ОСОБА_1, а саме кафе та сауни за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті № 436 від 20.11.2018 р.

На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що під час здійснення перевірки встановлено, що приміщення кафе та сауни експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нову постанову про відмову у задоволенні позову.

Зокрема, скаржник стверджує, що виявлені порушення носять вірогідний характер і самі по собі не створюють загрози життю та здоров`ю людей.

Скаржник також стверджував, що він усунув порушення, які стали підставою для звернення до суду з цим позовом.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наполягає на законності та обгрунтованості судового рішення.

Перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, Київський апеляційний адміністративний суд дійшов наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що у період з 19.11.2018 року по 20.11.2018 року посадовцями Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області проведено позапланову перевірку щодо додержання об`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки кафе та сауни за адресою: АДРЕСА_1 .

Результати перевірки оформлено актом № 436 від 20.11.2018 р.

Цим актом зафіксовано наступні порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки:

- не захищено гардероб, приміщення толочної та передтопочної лазні пожежними сповіщувачами автоматичної пожежної сигналізації, доручивши проведення монтажних робіт суб`єкту господарської діяльності який має ліцензію на право надання такого виду послуг;

- не захищено дверний отвір у протипожежній перегородці якою відокремлено приміщення вентиляційної від інших приміщень цокольного поверху підприємства протипожежними дверми 2-го типу, доручивши проведення монтажних робіт суб`єкту господарської діяльності, який має ліцензію на право надання такого виду послуг;

- не виведено сигнал від приймально-контрольного приладу установки автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого нагляду пожежного спостереження, доручивши проведення зазначених робіт суб`єкту господарської діяльності який мас ліцензію на право надання такого виду послуг;

- не забезпечено технічне обслуговування автоматичної установки пожежної сигналізації організацією, яка має ліцензію здійснювати такий вид діяльності;

- не демонтовано з приміщень саун кам`янки з печами на твердому паливі з послідуючим обладнанням парильних відділень сауни електричними печами заводського виготовлення з автоматичним захистом та відключенням, що робить неможливою роботу печі більше 8 годин на добу;

- не влаштовано в парильних відділеннях сауни перфоровані сухотруби підключені до внутрішнього протипожежного водогону, з можливістю ручного пуску від пристроїв встановлюваних за межами зазначених парильних відділень;

- не встановлено у верхній зоні парильних відділень сауни, також на найближчих до печей кам`янок кромках дерев`яної оздоби датчики температури зблоковані з пристроєм (терморегулятором), який відключає електроенергію електронагрівників у разі підвищення температури до 110°С;

- не забезпечено відстань від печей кам`янок до дерев`яної обшивки поверхонь будівельних конструкцій парильних відділень сауни не менше 1м;

- не розроблено проектно-кошторисну документацію на перепланування та зміну функціонального призначення цокольного поверху будівлі підприємства громадського харчування з влаштуванням у ньому двох саун та допоміжних приміщень складського призначення з послідуючим затвердженням її у встановленому порядку;

- не змонтовано у приміщенні кладової сауни розташованої на цокольному поверсі будівлі підприємства додатково ще один не адресований тепловий пожежний сповіщувач типу СП-105 доручивши проведення проектних та монтажних робіт суб`єкту господарської діяльності який має право надавати такий вид послуг;

- не знесено тимчасову споруду мобільного типу металевий гараж, встановлену на території підприємства у протипожежних розривах між будівлею закладу громадського харчування та сусідніми індивідуальними гаражами гаражно-будівельного кооперативу або розробити відповідну проектно-кошторисну документацію на його зведення з послідуючим затвердженням її у встановленому порядку;

- не розроблено проектно-кошторисну документацію на зведення прибудови з цокольним поверхом в приміщенням яких будуються сауни та з банкетним залом на 1-му поверсі до діючого закладу громадського харчування з послідуючим затвердженням її у встановленому порядку;

- не захищено стелю над піччю кам`янкою парильного відділення малої сауни розташованої у цокольному поверсі будівлі громадського призначення від дії високої температури металевим листом по шару негорючого теплоізоляційного матеріалу з розмірами, що на 0,5 перевищують розміри печі (у плані);

- не захищено дверний отвір влаштований у протипожежній перегородці якою відокремлено приміщення прибудованого газифікованої котельні від інших приміщень цокольного поверху будівлі підприємства громадського призначення протипожежними дверми з нормованими межами вогнестійкості;

- не влаштовано другий евакуаційний вихід з приміщення банкетного залу внов зведеної прибудови з цокольним поверхом в приміщеннях яких будуються сауни до діючої будівлі громадського призначення відповідно до попередньо розробленого та затвердженого у встановленому порядку проекту;

- не захищено отвори влаштовані у протипожежній перешкоді яка розділяє між собою діючу частину та нещодавно зведену з банкетним залом на 1- му поверсі та банним комплексом у цокольному поверсі будівлі підприємства громадського призначення протипожежним заповненням, а саме вікнами та дверми з нормованими межами вогнестійкості відповідно до попередньо розробленого та затвердженого у встановленому порядку проекту;

- не оброблено вогнезахисними засобами, які забезпечують 1-шу групу вогнезахисної ефективності дерев`яні конструкції навісу 1-го поверху будівлі підприємства громадського призначення зі складанням відповідного акту ліцензованою підрядною організацією чи ліцензованим суб`єктом господарської діяльності про виконані роботи за участі замовника та уповноваженої особи органу державного пожежного нагляду;

- не забезпечено не менше 10 % запас пожежних сповіщувачів АПС від кількості змонтованих;

- керівник не пройшов спеціальне навчання з питань пожежної безпеки в організації яка має відповідну ліцензію;

- не поновлено в приміщеннях, будівлях та території відповідні знаки безпеки згідно з ДСТУ ІБО 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір»;

- не розроблено та не подано до Білоцерківського РВ ГУ повідомлення про результати ідентифікації потенційно небезпечного об`єкта.

Статтею 239 Господарського кодексу України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування відповідно до своїх повноважень та у порядку, встановленому законом, можуть, серед іншого, застосовувати до суб`єктів господарювання такі адміністративно-господарські санкції: адміністративно-господарський штраф; обмеження або зупинення діяльності суб`єкта господарювання.

Згідно частини 1 статті 246 Господарського кодексу України здійснення будь-якої господарської діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 р. № 877-V (надалі за текстом - «Закон № 877-V»)

Відповідно до частини 4 статті 4 Закону № 877-V виключно законами встановлюються санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Згідно з ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема, належить: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у ст.65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області як орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Частиною 1 статті 68 Кодексу цивільного захисту України на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог покладено обов`язок щодо застосування санкцій, визначених законом.

Частиною 2 названої статті Кодексу цивільного захисту України установлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

За змістом частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Частиною 3 статті ст. 55 Кодексу цивільного захисту України установлено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Таким чином, встановивши, що приміщення кафе та сауни за адресою: АДРЕСА_1 експлуатуються з порушенням правил та норм пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач обгрунтовано звернувся з позовом про застосування заходів реагування.

Помилковим є твердження відповідача про те, що виявлені порушення носять лише вірогідний характер та не можуть бути підставою для вжиття заходів реагування, оскільки відповідно до підпункту 4.5.1 пункту 4 ДСТУ 2272:2006 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» пожежна безпека це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожежі та пов`язаної з нею можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що окружним адміністративним судом при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а твердження скаржника про те, він усунув порушення у сфері пожежної безпеки колегія суддів не приймає як доказ.

Відповідно до статті 6 Закону № 877-V перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) є підставою для проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю).

Отже, надані відповідачем документи та фото матеріали не є належними та допустимими доказами, оскільки складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень віднесено до виключної компетенції центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на постанову суду може бути подана безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Постанова складена в повному обсязі 25 червня 2019 р.

Головуючий суддя І.О.Лічевецький

суддя Г.В.Земляна

суддя В.П.Мельничук