Справа № 120/750/19-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

24 червня 2019 р. Справа № 120/750/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Вільчинського О.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Драло В.О.,

представника позивача: ОСОБА_1 ,

представника відповідача: Кирилюка Д.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу

за позовом: ОСОБА_2

до: Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області

про: визнання протиправними та скасування приписів,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернулася ОСОБА_2 (далі ОСОБА_2 , позивач) з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області (далі ДАБІ України в особі Департаменту ДАБІ у Вінницькій області, орган державного архітектурно-будівельного контролю, відповідач). Відповідно до змісту позовних вимог позивач просить суд визнати протиправними та скасувати приписи від 27.08.2018 № С-27.08/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандарті і правил та № С-27.08/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_2 зазначає, що оскаржувані приписи прийняті необґрунтовано, не на підставі, поза межами повноважень, що визначені Конституцією та законами України. Позивач стверджує, що реконструкцію частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху вона не здійснювала, а лише змінила покрівлю даху у зв`язку з її зносом та відремонтувала димохід. Такі роботи, як зазначає ОСОБА_2 , відповідно до п. 2 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 07.06.2017 № 406, не потребують документів, що дають право на їх виконання, а тому вимоги ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 нею не порушені. На переконання позивача, прийняття одночасно приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт законодавством України не передбачено чинним законодавством.

Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 22.03.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі. Крім того, відповідачу встановлений строк для подання відзиву на позовну заяву.

У встановлений строк на адресу суду від Департаменту ДАБІ у Вінницькій області надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 18648 від 04.04.2019). У відзиві, заперечуючи проти позову, відповідач зазначає, що під час проведеної перевірки встановлено, що позивачем самочинно, без подання повідомлення про початок будівельних робіт, здійснюється реконструкція частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху, що є порушенням ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466. На переконання відповідача оскаржувані приписи не суперечать вимогам чинного законодавства.

Ухвалою від 15.04.2019, постановленою в межах підготовчого провадження, встановлені сторонам строк для подання відповіді на відзив та заперечення. Однак, правом подання відповіді на відзив позивач не скористалася. У зв`язку з чим заперечення відповідачем також не подавалися.

Ухвалою від 15.05.2019 суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою від 30.05.2019 суд викликав в якості свідка ОСОБА_3 - головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ДАБІ у Вінницькій області для надання пояснень у судовому засіданні.

Ухвалою від 06.06.2019, постановленою в судовому засіданні без виходу до нарадчої кімнати, суд повторно викликав в якості свідка ОСОБА_3 .

В судовому засіданні з розгляду справи по суті 24.06.2019 представник позивача позовні вимоги підтримала з підстав, викладених в позовній заяві. Просила суд адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача проти позову заперечував, посилаючись на обставини, наведені у відзиві. Просив суд відмовити в задоволенні позову повністю.

Допитаний у судовому засіданні 24.06.2019 свідок ОСОБА_3 - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ДАБІ у Вінницькій області пояснив, що безпосередньо проводив перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, що знаходиться по проспекту Незалежності, 22 у м. Могилеві-Подільському Вінницької АДРЕСА_1 . Зазначив, що факт проведення позивачем будівельних робіт з реконструкції частини житлового будинку був установлений ним внаслідок порівняння матеріалів фотофіксації з Інтернет картою сайта Google. Пояснив, що огляд житлового будинку, що знаходиться по АДРЕСА_2 проводив зі сторони співвласника будинку - гр. ОСОБА_4 Зазначив, що на момент проведення перевірки роботи з реконструкції житлового будинку були завершені. На підставі чого зробив висновок про те, що позивачем здійснювалося влаштування мансардного поверху, свідок пояснити не зміг.

Заслухавши пояснення представників сторін, свідка, дослідивши адміністративну справу, суд встановив, що на підставі договору купівлі-продажу частини будинку від 12.06.2001 ОСОБА_2 , посвідченого державним нотаріусом Могилів-Подільської міської держаної нотаріальної контори Кориняк Л.М., набула у власність частину одноповерхового житлового будинку ( АДРЕСА_3 /100) АДРЕСА_2 . Іншим співвласником зазначеного будинку є гр. ОСОБА_4 .

Відповідно до направлення від 09.08.2018 № Я/ПП-09.08/3 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ДАБІ у Вінницькій області Августіновим Анатолієм Борисовичем проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. За результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт складений акт №Т/ПП-27.08./1 (далі - акт перевірки) та протокол про адміністративне правопорушення (далі - протокол). В акті зафіксовано, що ОСОБА_2 самостійно самочинно, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснює реконструкцію частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху по АДРЕСА_4 Незалежності, АДРЕСА_2 , що є порушенням вимог ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 № 466.

Також головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу, який проводив перевірку, 27.08.2018 складені припис № С-27.08/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припис № С-27.08/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт. У мотивувальній частині вказаних приписів зазначено, що ОСОБА_2 самостійно самочинно, без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, здійснює реконструкцію частини житлового будинку з влаштуванням мансардного поверху по проспекту Незалежності, 221, в м. Могилеві-Подільському Вінницької області, чим порушує вимоги ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ від 13.04.2011 №466. Приписом № С-27.08/1 встановлено привести об`єкт будівництва у відповідність до вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних стандартів, будівельних норм і правил. Приписом № С-27.08/2 встановлено негайно зупинити виконання будівельних робіт.

Крім того, за результатами позапланові перевірки винесено постанову № 126 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП) та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 5950 грн. Вважаючи таку постанову незаконною, ОСОБА_2 оскаржила її до суду. Рішенням Вінницького міського суду Вінницької області у справі №127/23804/18 від 27.11.2018, зміненим постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.12.2018, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено, скасовано постанову № 126, а провадження у справі закрито у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Вважаючи приписи від 27.08.2019 № С-27.08/1, № С-27.08/2 незаконними, та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернулася до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, які були досліджені в процесі розгляду адміністративної справи, суд брав до уваги такі положення матеріального законодавства.

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом здійснення державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів, розташованих в межах та за межами населених пунктів, на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, зазначених у пункті 7 частини першої цієї статті.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).

Основними завданнями ДАБІ України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 3 Положення № 294).

Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Водночас пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 1 Порядку № 553 під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки відповідно до п. 7 Порядку № 553 є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Таким чином, необхідною умовою для здійснення заходу позапланової перевірки є наявність підстав для проведення перевірки, що визначені ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.7 Порядку № 553.

Як встановлено, підставою для проведення перевірки дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стало звернення гр. ОСОБА_4 від 20.06.2018. Підстави проведення перевірки позивачем не оспорюються. Позивач не згодна з виявленими під час перевірки порушеннями.

Надаючи оцінку порушенням, встановленим відповідачем під час перевірки дотримання позивачем вимог містобудівної діяльності, суд зазначає таке.

Згідно зі статтею 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт Державній архітектурно-будівельній інспекції або її територіальному органу чи після реєстрації відповідною інспекцією державного будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт.

Відповідно до пункту 8 статті 39 "Про регулювання містобудівної діяльності" експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію, забороняється.

Згідно з ОСОБА_5 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Постановою Кабінету Міністрів України № 406 від 07.05.2017 затверджено перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, а саме: - роботи із заміни покрівлі будівель і споруд згідно з будівельними нормами, виконання яких не передбачає втручання в несучі конструкції.

Відтак, заміна покрівлі не відноситься до реконструкції та не потребує отримання дозвільних документів.

Відповідно до додатку Б ДБН В.2.2-15-2005 "Будинки і споруди. Житлові будинки. Основні положення" горище - простір між поверхнею покриття (даху), зовнішніми стінами і перекриттям верхнього поверху. Поверх мансардний (мансарда) - поверх у горищному просторі, фасад якого повністю або частково утворений поверхнею (поверхнями) похилої чи ламаної покрівлі.

Відповідно до п. 3.4. Розділу 3 "Санітарно-гігієнічні вимоги" ДБН ОСОБА_6 .2.2-15-2005, обов`язковим елементом мансардних поверхів є світлові прорізи.

Додатком В ОСОБА_7 .2.2-15-2005 встановлено, що площі мансардних поверхів враховуються при визначенні загальної площі житлових будинків, в той час як площі горищ до уваги не беруться.

Відповідно до п. 3.13 ОСОБА_8 2.6-220:2017 "Покриття будівель і споруд»" горищне покриття (дах) - об`ємна верхня огороджувальна конструкція будинку (споруди) із замкнутим повітряним простором.

Мансардний дах - горищний дах із замкнутим повітряним житловим простором (п. 3.15 ДБН В.2.6-220:2017).

З аналізу наведених положень будівельних норм випливає, що визначальною ознакою, яка відрізняє горище від мансарди, є цільове призначення такого об`єкту.

Позивач стверджує, що конструкція, яка знаходиться над житловою частиною будинку по АДРЕСА_5 - АДРЕСА_2 , не використовувалася та не використовується на даний момент як житлове приміщення. Доказів зворотнього відповідач не надав. Більш того, у відповідача відсутні будь-які докази, що свідчили б про те, що зазначений простір використовуватиметься як житлове приміщення в майбутньому. Суд враховує, що допитаний у судовому засіданні як свідок ОСОБА_3 - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту ДАБІ у Вінницькій області, який безпосередньо проводив перевірку дотримання позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті, що знаходиться по проспекту Незалежності, 22 у м. Могилеві-Подільському Вінницької області, не зміг пояснити на підставі чого зробив висновок про те, що позивачем здійснювалося влаштування мансардного поверху.

Водночас відповідно до наявної у матеріалах справи довідки комунального підприємства "Могилів-Подільське міжрайонне бюро технічної інвентаризації" від 05.11.2019 № 1894 при обстеженні житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , було виявлено, що конструкція (простір між поверхнею покриття (даху), зовнішніми стінами і перекриттям верхнього поверху), є горищем.

Відповідно до вимог п.п. 4, 7, 8, 9, 11, п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право вимагати необхідні для проведення перевірки документи, робити зйомку і заміри, здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Акт перевірки містить зафіксовані порушення у сфері містобудування, які були виявлені посадовою особою відповідача лише виключно шляхом огляду, у ході якого зроблено фотофіксацію. Як пояснив свідок, висновок про проведення позивачем будівельних робіт з реконструкції частини житлового будинку був зроблений внаслідок порівняння матеріалів фотофіксації з Інтернет картою сайта Google. Водночас ні матеріали фотофіксації, зроблені інспектором, ні зображення Інтернет карти сайта Google не містять точної дати фотофіксації. Крім того, як встановлено, документів на існуючий об`єкт інспектором під час перевірки не було витребувано та не було виявлено раніш існуючих технічних параметрів. Також не було зафіксовано в акті перевірки здійснення фіксації існуючих на час будівництва розмірів.

Таким чином, позапланова перевірка була проведена формально, а зафіксовані данні у акті перевірки мають характер припущення, тому акт перевірки не може бути належним та допустимим доказом наявності порушення у сфері містобудування.

Відповідач не надав суду доказів того, що позивачем на об`єкті будівництва виконуються саме будівельні роботи з реконструкції, на виконання яких потрібно отримати дозвільні документи.

Крім того, у рішеннях судів (рішенні Вінницького міського суду Вінницької області від 27.11.2018 та постанові Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.12.2018) у справі № 127/23804/18 зазначено про відсутність доказів вчинення реконструкції частини будинку за адресою: АДРЕСА_2 .

Також суд враховує, що пунктом 17 Порядку № 553 передбачено, що у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Отже, Порядком № 553 передбачено або видання припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт. Одночасне винесення вказаних видів приписів законодавством не передбачено.

Прийняття відповідачем одночасно припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт суперечить вимогам Порядку № 553.

З огляду на викладене суд вважає, що оскаржувані приписи є протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

При цьому "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень, крім того, що має бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України, зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним. "У межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх. Під встановленими законом повноваженнями прийнято розуміти як ті, на наявність яких прямо вказує закон - так звані "прямі повноваження", так і повноваження, не передбачені, але безпосередньо випливають із положень закону і є в для реалізації суб`єктом владних повноважень своїх функцій (завдань) так звані "похідні повноваження". "У спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен о: драти лише визначені законом засоби.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За ч.ч. 1-2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень. Відповідач, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України, не довів законність та обґрунтованість власних рішень.

Враховуючи викладене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та письмових доказів по справі, суд дійшов висновку, що у спірних правовідносинах відповідач діяв без дотримання вимог ч. 2 ст.2 КАС України, тому позовні вимоги є обґрунтованими, підтвердженими належними та допустимими доказами, а тому їх необхідно задовольнити.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на викладене у зв`язку з задоволенням позовних вимог сплачений позивачем судовий збір у сумі 1536,80 грн. підлягає стягненню на її користь за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № С-27.08/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 27.08.2018.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області № С-27.08/2 про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 27.08.2018.

Стягнути на користь ОСОБА_2 за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1536,80 грн. (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок).

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Танієва Тетяна Валентинівна ( АДРЕСА_6 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )

Державна архітектурно-будівельна інспекція України 02000, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, )

Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Вінницькій області (21050, м. Вінниця, вул. Театральна, 14)

Рішення у повному обсязі виготовлено 26.06.2019

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович