Справа № 420/1819/19
Суддя: Харченко Ю. В.
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1819/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року м.Одеса

У залі судових засідань №6

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Судді Харченко Ю.В.

При секретарі Щербан В.О.

За участю представників сторін:

Від позивача: представник Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ адвокат Глиняна Г.В. за довіреністю від 20.06.2019р. б/н.

Від відповідача: представник Головного управління ДФС в Одеській області Бутрик А.О. за довіреністю від 20.06.2019р. №257/9/15-32-10-03-10.

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: представник Національного антикорупційного бюро України Ровкова О.О. за довіреністю від 20.05.2019р. №84.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ до Головного управління ДФС в Одеській області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування Наказу Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, посилаючись на те, що спірне рішення суб`єкта владних повноважень не відповідає встановленому порядку проведення такого виду перевірок, містить необгрунтоване зазначення підстави для проведення перевірки, а отже є безпідставним, протиправним та таким, що порушує права ТОВ «ТОРГЕСТ», та відповідно підлягає скасуванню. Зокрема, на думку позивача, Наказ Головного управління ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090 не містить чітких підстав проведення позапланової виїзної перевірки. Також, позивач наголошує, що запит ГУ ДФС в Одеській області про отримання інформації від 15.01.2019р. №602/10/15-32-14-10-07 контролюючим органом оформлено з порушенням вимог чинного законодавства України, оскільки в ньому не зазначено конкретної причини для його надсилання, не вказано, які саме факти свідчать про порушення платником податків законодавства з питань державної митної справи. Крім того, копії митних декларацій, разом з документами, надавалися контролюючому органу при митному оформленні товарів та містяться в інформаційних базах територіальних органів ДФС, а тому повторне витребування вказаних документів, на думку позивача, є незаконним.

Відповідач Головне управління ДФС в Одеській області, з позовними вимогами не погоджується, та вважає їх необґрунтованими з підстав, викладених у письмовому відзиві на адміністративний позов (від 17.04.2019р. вхід.№13805/19), наголошуючи, зокрема, на правомірності винесення оскаржуваного Наказу Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, оскільки 15.01.2019року на адресу ТОВ «ТОРГЕСТ» надіслано запит №602/10/15-32-14-10-07 щодо надання податкової інформації у вигляді пояснень та їх документальних підтверджень, за наслідками розгляду якого ТОВ «ТОРГЕСТ» надіслало Лист №666788 від 05.03.2019року щодо відмови у наданні пояснень та документів. У зв`язку з чим, 22.03.2019року ГУ ДФС в Одеській області прийнято спірний Наказ Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090. Відповідач також наголошує на дотриманні норм Податкового кодексу України, та зазначенні усіх необхідних реквізитів, котрі повинен містити Наказ на перевірку, а також у рішенні суб`єкта владних повноважень чітко вказано підставу, а саме п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Національне антикорупційне бюро України, з позовними вимогами також не погоджується, та вважає їх необґрунтованими з підстав, викладених у письмових поясненнях на адміністративний позов (від 30.05.2019р. б/н), зазначаючи, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000682 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 Кримінального кодексу України, у зв`язку з чим Національним антикорупційним бюро України ініційовано перед ДФС України проведення перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів юридичних осіб, які фігурують у вищезазначеному кримінальному провадженні, серед яких наявне ТОВ «ТОРГЕСТ».

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 28.03.2019р. прийнято позовну заяву до розгляду, та відкрито загальне позовне провадження у справі №420/1819/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ до Головного управління ДФС в Одеській області про визнання протиправним та скасування Наказу Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090.

Ухвалою суду від 30.05.2019р., відповідно до ч.2 ст.49 КАС України, до у часті у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача залучено Національне антикорупційне бюро України.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 20.06.2019р., з урахуванням приписів ч.7 ст.181 КАС України, закінчено підготовче судове засідання, та розпочато розгляд справи по суті.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази в сукупності, та системно проаналізувавши приписи чинного законодавства, суд встановив наступне.

Як встановлено судом, та вбачається з наявних у матеріалах справи документів, 22.03.2019р. відповідно до вимог п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України , на підставі доповідної записки заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А. від 13.03.2019р. №201/11/15-32-14-10-05, Головним управлінням ДФС в Одеській області винесено Наказ Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090, згідно пункту 1 котрого наказано провести з 27.03.2019р., тривалістю 30 робочих днів, документальну позапланову виїзну перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при переміщенні через митний кордон України товарів ТОВ «ТОРГЕСТ» за митними деклараціями за період з 01.01.2016р. по 31.12.2017р.

Не погодившись з означеним Наказом Головного управління ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, позивач Товариство з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою про визнання його протиправним, та скасування.

Так, на думку суду, оскаржуваний позивачем Наказ Головного управління ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, винесено контролюючим органом правомірно, ґрунтовно, та з урахуванням положень чинного податкового законодавства, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В силу ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зокрема, як встановлено судом, та вбачається з наявних у матеріалах справи документів, 09.08.2018р. Національним антикорупційним бюро України на адресу ДФС України надіслано Лист №0434-186/30721, у якому зазначено, що під час досудових розслідувань кримінальних проваджень отримано відомості про те, що упродовж 2016-2017років службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС всупереч вимог Митного кодексу України в зоні діяльності митних постів «Столичний» та «Святошин» систематично здійснювали митне оформлення імпортованих в Україну товарів за митними деклараціями із недостовірними відомостями про митну вартість товарів, чим сприяли протиправній діяльності по заниженню митної вартості товарів, задекларованих, у тому числі, від імені ТОВ «ТОРГЕСТ». У зв`язку з чим, з урахуванням положень статті 93 Кримінального процесуального кодексу України, частини 2 статті 19-2 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», викладено прохання прийняти відповідне рішення та доручити уповноваженим особам ДФС України провести документальну перевірку дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів у період з 01.01.2016р. по 31.12.2017р. ТОВ «ТОРГЕСТ».

У подальшому, Національним антикорупційним бюро України на адресу ДФС України надіслано Лист №0434-186/333969 від 05.09.2018р. до якого було додано копії окремих матеріалів досудових розслідувань, які містять інформацію, що свідчить про порушення, у тому числі, ТОВ «ТОРГЕСТ» вимог законодавства України з питань державної митної справи.

Також, Національним антикорупційним бюро України на адресу ДФС України надіслано Лист №0434-186/38640 від 12.10.2018р., а також копії окремих матеріалів досудових розслідувань на 186 арк., які містять документальну інформацію щодо порушення, у тому числі, ТОВ «ТОРГЕСТ» вимог законодавства України з питань державної митної справи.

У зв`язку з чим, ДФС України на адресу Національного антикорупційного бюро України надіслано Лист від 15.01.2019р. №784/5/99-99-14-04-02-16, у якому зазначено, що з метою повноти нарахування та сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), які відповідно до законодавства справляються при переміщенні товарів через митний кордон України, Головному управлінню ДФС в Одеській області доручено вжити відповідні контрольно-перевірочні заходи у порядку, визначеному статтями 345-354 Митного кодексу України, на предмет правильності визначення митної вартості імпортованих товарів, суб`єктами ЗЕД.

Судом з`ясовано, що 15.01.2019року Головним управлінням ДФС в Одеській області на адресу ТОВ «ТОРГЕСТ» надіслано запит №602/10/15-32-14-10-07 про надання інформації та копій документів, відповідно до якого з метою перевірки відомостей стосовно товарів, імпортованих ТОВ «ТОРГЕСТ», та у зв`язку з виявленням фактів, що свідчать про можливе порушення митного законодавства України при ввезені товарів на митну територію України, адресату запропоновано надати до Головного управління ДФС в Одеській області належним чином завірені копії митних декларацій та документи, що стали підставою для митного оформлення товару ввезеного в режимі імпорту на митну територію України, у тому числі: зовнішньоекономічні договори (контракти), специфікації, додатки до них, тощо, які стосуються поставки вказаних товарів, та інші товаротранспортні та комерційні документи; документи, які підтверджують вартість товару, що заявлена у митних деклараціях (у тому числі митні декларації країн відправлення); договори на страхування вантажів, що імпортувались; договори на перевезення вантажів; платіжні, банківські та бухгалтерські документи, що підтверджують факт оплати поставки імпортованих товарів (рах.312, 632); статутні документи.

За результатами розгляду вказаного Запиту ГУ ДФС в Одеській області від 15.01.2019р. №602/10/15-32-14-10-07, ТОВ «ТОРГЕСТ» на адресу податкового органу надіслано Лист-відповідь віл 05.03.2019р. №666788, яким адресата повідомлено, що запит податкового органу не відповідає вимогам чинних нормативно-правових актів, а тому ТОВ «ТОРГЕСТ» не має законних підстав для надання інформації та копій документів на вказаний запит.

У зв`язку з ненаданням пояснень на запит, та копій документів, 13.03.2019року заступником начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А. складено доповідну записку №201/11/15-32-14-10-05 щодо призначення документальної позапланової виїзної перевірки дотримання ТОВ «ТОРГЕСТ» вимог законодавства України з питань державної митної справи за період з 01.01.2016року по 31.12.2017року відповідно до п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України.

22.03.2019р. відповідно до вимог п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України, на підставі доповідної записки заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А. від 13.03.2019р. №201/11/15-32-14-10-05, Головним управлінням ДФС в Одеській області винесено Наказ Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090, згідно пункту 1котрого наказано провести з 27.03.2019р., тривалістю 30 робочих днів, документальну позапланову виїзну перевірку своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при переміщенні через митний кордон України товарів ТОВ «ТОРГЕСТ» за митними деклараціями за період з 01.01.2016р. по 31.12.2017р.

Так, судом з`ясовано, що фахівцями контролюючого органу, 27.03.2019р. з метою проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ здійснено вихід за податковою адресою Товариства, під час якого уповноваженій особі ТОВ «ТОРГЕСТ» Гуменюк А.В. вручено копію Наказу ГУ ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090 від 22.03.2019р., пред`явлено Посвідчення на право проведення перевірки від 22.03.2019р. №1648/14-10.

Між тим, уповноваженою особою за довіреністю ТОВ «ТОРГЕСТ» Гуменюк А.В. було відмовлено у проведенні перевірки, про що фахівцями контролюючого органу складено Акт про відмову в допуску до проведення документальної позапланової виїзної перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи від 27.03.2019р. №304/15-32-14-10-11/40680082.

Відповідно до п.41.1 ст.41 Податкового кодексу України контролюючими органами є органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування єдиної державної податкової, державної митної політики, його територіальні органи.

Згідно з ч.ч.4-5 ст.334 Митного кодексу України правоохоронні органи, фінансові установи та інші контролюючі органи України відповідно до законодавства на письмові запити органів доходів і зборів або з власної ініціативи інформують органи доходів і зборів про наявні відомості, необхідні для здійснення митного контролю. З метою здійснення митного контролю після випуску товарів органи доходів і зборів мають право направляти письмові запити та отримувати документи або їх засвідчені копії, інформацію (у тому числі в електронній формі), що стосуються переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, випуску товарів та їх використання на митній території України або за її межами.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.345 Митного кодексу України документальна перевірка - це сукупність заходів, за допомогою яких органи доходів і зборів переконуються у правильності заповнення митних декларацій, декларацій митної вартості та в достовірності зазначених у них даних, законності ввезення (пересилання) товарів на митну територію України або на територію вільної митної зони, вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України або за межі території вільної митної зони, а також своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів. Документальні перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи, у тому числі своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів, проводяться органами доходів і зборів з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України. Органи доходів і зборів мають право здійснювати митний контроль шляхом проведення документальних виїзних (планових або позапланових) та документальних невиїзних перевірок дотримання законодавства України з питань державної митної справи щодо: 1) правильності визначення бази оподаткування, своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів; 2) обґрунтованості та законності надання (отримання) пільг і звільнення від оподаткування; 3) правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД товарів, щодо яких проведено митне оформлення; 4) відповідності фактичного використання переміщених через митний кордон України товарів заявленій меті такого переміщення та/або відповідності фінансових і бухгалтерських документів, звітів, договорів (контрактів), калькуляцій, інших документів підприємства, що перевіряється, інформації, зазначеній у митній декларації, декларації митної вартості, за якими проведено митне оформлення товарів у відповідному митному режимі; 5) законності переміщення товарів через митний кордон України, у тому числі ввезення товарів на територію вільної митної зони або їх вивезення з цієї території.

Відповідно до п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України документальною позаплановою виїзною перевіркою вважається перевірка підприємства, яка не передбачена планами роботи органу доходів і зборів і може проводитися якщо виявлено факти або отримано документальну інформацію, які свідчать про порушення підприємством вимог законодавства з питань державної митної справи, якщо підприємство не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Таким чином, з урахуванням зазначеного, обов`язковою передумовою здійснення документальної позапланової перевірки є, зокрема, направлення запиту про надання пояснень та їх документального підтвердження.

Зокрема, порядок складання та оформлення запитів органами доходів і зборів врегульовано Податковим кодексом України та Порядком періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України №1245 від 27.12.2010року.

Згідно з п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу. Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; 2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом; 3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної; 5) у разі проведення зустрічної звірки; 6) в інших випадках, визначених цим Кодексом. Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом).

Відповідно до п.п.9-10 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1245 від 27.12.2010року, органи державної податкової служби мають право звернутися до суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на органи державної податкової служби функцій, завдань, та документального підтвердження такої інформації. В окремих випадках зазначений запит може надсилатися з використанням засобів телекомунікаційного зв`язку з накладенням електронного цифрового підпису органу державної податкової служби. Запит щодо отримання податкової інформації від платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин оформляється на бланку органу державної податкової служби та підписується керівником (заступником керівника) зазначеного органу. У запиті зазначаються: посилання на норми закону, відповідно до яких орган державної податкової служби має право на отримання такої інформації; підстави для надіслання запиту; опис інформації, що запитується, та в разі потреби перелік документів, що її підтверджують (п.10 Порядку №1245).

Згідно з п.12 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1245 від 27.12.2010року, письмовий запит про подання інформації надсилається суб`єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: виявлення за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, фактів, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері протидії легалізації (відмиванню) доходів, отриманих злочинним шляхом, та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, виникнення потреби у визначенні рівня звичайних цін на товари (роботи, послуги) під час проведення перевірок; виявлення недостовірності даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; подання щодо платника податків скарги про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про порушення правил заповнення податкової накладної; проведення зустрічної звірки; в інших випадках, визначених Податковим кодексом України.

Відповідно до п.16 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1245 від 27.12.2010року, у разі коли запит складено з порушенням вимог, визначених у пунктах 9 і 10 цього Порядку, суб`єкт інформаційних відносин звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит.

Згідно з п.п.16.1.5 п.16.1 ст.16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати на належним чином оформлену письмову вимогу контролюючих органів (у випадках, визначених законодавством) документи з обліку доходів, витрат та інших показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування (податкових зобов`язань), первинні документи, регістри бухгалтерського обліку, фінансову звітність, інші документи, пов`язані з обчисленням та сплатою податків та зборів. У письмовій вимозі обов`язково зазначаються конкретний перелік документів, які повинен надати платник податків, та підстави для їх надання.

Так, як встановлено судом, та вбачається з наявних у матеріалах справи документів, направлений ГУ ДФС в Одеській області на адресу ТОВ «ТОРГЕСТ» Запит про надання інформації та копій документів від 15.01.2019р. №602/10/15-32-14-10-07 містить фактичну підставу для направлення запиту (аналіз митних декларацій), правову підставу (ч.5 ст.334 Митного кодексу України). Крім того, вказаний запит містить опис інформації, що запитується, перелік документів, що її підтверджують, підписаний заступником керівника контролюючого органу та скріплений печаткою контролюючого органу.

Щодо твердження позивача, що в запиті зазначено в якості підстави - «можливе порушення митного законодавства», то суд зазначає, що остаточне встановлення факту порушення суб`єктами господарювання вимог митного законодавства можливе лише за результатами проведення відповідної перевірки.

Також, проведення перевірки дотримання вимог законодавства України з питань державної митної справи юридичних осіб, які фігурують у кримінальних провадженнях від 11.10.2017року №0000682, та від 09.07.2018року №00679, серед яких ТОВ «ТОРГЕСТ», було ініційоване Національним антикорупційним бюро України.

Право на розголошення даної отриманої інформації у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України у контролюючого органу відсутнє, оскільки ч.1 ст.222 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.

Таким чином, з урахуванням наведеного, суд дійшов висновку, що запит Головного управління ДФС в Одеській області від 15.01.2019р. №602/10/15-32-14-10-07 складено з урахуванням положень п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України, та п.10 Порядку періодичного подання інформації органам державної податкової служби та отримання інформації зазначеними органами за письмовим запитом, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України №1245 від 27.12.2010року.

Згідно з п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.п.75.1.2 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків. Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом. Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Згідно з п.78.4 ст.78 Податкового кодексу України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.

Відповідно до ч.1 ст.349 Митного кодексу України посадові особи органу доходів і зборів мають право приступити до проведення документальної (планової чи позапланової) виїзної перевірки декларанта чи зустрічної звірки на підприємстві за наявності підстав для їх проведення, визначених цим Кодексом, та за умови пред`явлення керівнику відповідного підприємства або уповноваженій ним особі під розписку посвідчення на право проведення перевірки, в якому зазначаються дата його видачі, назва органу доходів і зборів, мета проведення перевірки, вид (планова чи позапланова) та підстави її проведення, дати початку та закінчення перевірки, посади, спеціальні звання та прізвища посадових осіб органу доходів і зборів, які проводитимуть перевірку, пред`явлення службових посвідчень зазначених осіб, а також надання копії наказу органу доходів і зборів про проведення перевірки.

Згідно з абз.3 п.81.1 ст.81 Податкового кодексу України в наказі зазначаються дата видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта (прізвище, ім`я, по батькові фізичної особи - платника податку, який перевіряється) та у разі проведення перевірки в іншому місці - адреса об`єкта, перевірка якого проводиться, мета, вид (документальна планова/позапланова або фактична перевірка), підстави для проведення перевірки, визначені цим Кодексом, дата початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися. Наказ про проведення перевірки є дійсним за наявності підпису керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу та скріплення печаткою контролюючого органу.

Так, судом встановлено, що спірний Наказ ГУ ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090 від 22.03.2019р. винесено з дотриманням вимог, визначених абз.3 п.81.1 ст.81 Податкового кодексу України, оскільки Наказ містить дату видачі, найменування контролюючого органу, найменування та реквізити суб`єкта, який перевіряється, адресу об`єкта, перевірка якого проводиться, мету, вид, підстави для проведення перевірки, дату початку і тривалість перевірки, період діяльності, який буде перевірятися, а також підписаний керівником контролюючого органу та скріплений печаткою цього контролюючого органу.

До того ж, суд вважає за необхідне наголосити, що підставою для проведення перевірки, у даному випадку, зазначено п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України, тобто не надання пояснень та їх документальне підтвердження на обов`язковий письмовий запит органу доходів і зборів протягом 10 робочих днів з дня отримання такого запиту.

Також, у Наказі ГУ ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090 від 22.03.2019р. в якості підстави здійснення перевірки зазначено доповідну записку заступника начальника ГУ ДФС в Одеській області Бондаренко А. від 13.03.2019року №201/11/15-32-14-10-05.

Згідно з п.п.1.2.2 п.1.2 Розділу 1 Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків, затвердженого наказом Державної фіскальної служби від 31.07.2014 року № 22, при організації проведення документальної позапланової (крім перевірок, визначених у п.1.2.3 цього пункту) або фактичної перевірки обґрунтовані пропозиції щодо необхідності її проведення оформлюються доповідною запискою (висновком) за підписом керівника відповідного структурного підрозділу, який має інформацію, що може слугувати підставою для проведення документальної позапланової або фактичної перевірки відповідно до чинного законодавства. Доповідна записка (висновок) надається на розгляд керівника (його заступника або уповноваженої особи) органу ДФС, який приймає рішення про доцільність проведення такої перевірки та визначає підрозділ, який буде здійснювати (очолювати) цю перевірку, відповідати за її організацію, у тому числі направлення повідомлення до Інформаційно-аналітичної групи, координацію дій залучених до перевірки працівників інших структурних підрозділів та органів ДФС, а також реалізацію матеріалів перевірки.

Таким чином, на думку суду, посилання у спірному Наказі ГУ ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090 від 22.03.2019р. на доповідну записку є цілком обґрунтованим, оскільки документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ТОРГЕСТ» з питань своєчасності, достовірності, повноти нарахування та сплати митних платежів при переміщенні через митний кордон України товарів за митними деклараціями за період з 01.01.2016р. по 31.12.2017р., призначено щодо юридичної особи, яка фігурує у кримінальних провадженнях, матеріали досудового розслідування щодо котрих не можуть бути розголошені.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд в Постанові від 05.03.2019 року по справі № 813/4376/17 дійшов наступного висновку: окремі дефекти запиту про надання інформації не впливають на обов`язок позивача надати всю необхідну інформацію за запитом, оскільки відсутність або неповнота посилань на конкретні джерела отримання податкової інформації не повинні розглядатися як підстава для визнання запиту таким, що не відповідає вимогам пункту 73.3 Податкового кодексу України, та, як наслідок, бути підставою для визнання наказу про проведення податкової перевірки протиправним.

В свою чергу, окремі дефекти оформлення наказу про призначення перевірки не повинні розглядатися як підстава для визнання наказу протиправним, якщо зі змісту такого наказу можна ідентифікувати передбачену законодавством фактичну підставу для призначення відповідної перевірки. Податковим кодексом України та Митним кодексом України не передбачено необхідності зазначати в наказі про проведення перевірки інформації, що свідчить про можливі порушення з боку позивача вимог законодавства. Натомість, судом встановлено, що спірний Наказ ГУ ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ №2090 від 22.03.2019р. містить вказівку на підставу проведення перевірки, зокрема, п.2 ч.7 ст.346 Митного кодексу України.

При цьому, судом відхиляються, та не приймаються до уваги посилання ТОВ «ТОРГЕСТ» на те, що до Запиту Головного управління ДФС в Одеській області від 15.01.2019р. №602/10/15-32-14-10-07 необхідно застосувати положення ст.73 Податкового кодексу України, оскільки проведення даної перевірки ТОВ «ТОРГЕСТ» передбачено спеціальною нормою Митного кодексу України.

Так, Верховним Судом у Постанові від 09.11.2018року по справі №263/15749/16-а зазначено, що змістовні колізії - це колізії, що виникають внаслідок часткового збігу обсягів регулювання правовідносин різними нормами права, обумовлені специфікою суспільних відносин та пов`язані з поділом норм права на загальні, спеціальні та виняткові. Крім того, у випадку наявності колізії між спеціальним законом та загальним законом застосуванню підлягають норми спеціального закону. При цьому, при наявності розбіжностей загальних і спеціальних (виняткових) норм необхідно керуватися принципом Lex specialis (лат. - спеціальний закон, спеціальна норма), відповідно до якого при розбіжності загального і спеціального закону діє спеціальний закон, а також принципом Lex specialis derogat generali, суть якого зводиться до того, що спеціальний закон скасовує дію (для даної справи) загального закону; спеціальна норма має перевагу над загальною. Крім того, про перевагу норм Lex specialis над іншими загальними нормами зазначає у своїх рішеннях і Європейський суд з прав людини (п.69 рішення у справі «Ніколова проти Болгарії» від 25.03.1999 р., п.15 рішення у справі «Баранкевич проти Росії» від 26.07.2007 р., тощо).

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17, ч.5 ст.19 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.

Таким чином, беручи до уваги вищевикладене, суд дійшов висновку щодо відсутності законодавчо передбачених підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «ТОРГЕСТ» про визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління ДФС в Одеській області Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090.

Вищевикладене спростовує твердження позивача, наведені у позовній заяві.

Згідно з ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтю 73 КАС України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 74-76 КАС України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відтак, беручи до уваги наведене, та оцінюючи надані сторонами по справі письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ до Головного управління ДФС в Одеській області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національного антикорупційного бюро України про визнання протиправним та скасування Наказу Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, не обґрунтовані, документально не підтверджені, не ґрунтуються на положеннях чинного законодавства, отже задоволенню не підлягають.

У зв`язку з тим, що у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю, витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст.72-76, 139, ст.ст.241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю ТОРГЕСТ (65012, м.Одеса, вул.Пантелеймонівська,25, ) до Головного управління ДФС в Одеській області (65044, м.Одеса, вул.Семінарська,5, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Національного антикорупційного бюро України (03035, м.Київ, вул.Василя Сурикова,3, ) про визнання протиправним та скасування Наказу Про проведення документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ ТОРГЕСТ від 22.03.2019р. №2090, відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та строки встановлені ст.ст.293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення складено та підписано судом « 01» липня 2019року.

Суддя Харченко Ю.В.

.