Справа № 826/14331/18
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участі секретаря судового засідання Біднячук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм» на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.03.2019 у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм», третя особа - Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Ленінград», про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в м. Києві звернулось до суду з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради «Київкінофільм», третя особа - Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Ленінград», в якому просило:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Юрія Гагаріна, 7, в Дніпровському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України в м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України в м. Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.03.2019 позов задоволено.

Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Юрія Гагаріна, 7, в Дніпровському районі міста Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог, при цьому, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також не повне з`ясування обставин справи, що призвело до неправильного вирішення спору.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги, просив їх задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила залишити рішення суду першої інстанції без змін.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, згідно наказу від 25.05.2018 № 327 «Про проведення позапланових перевірок», державним інспекторам відділу з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено у період з 18.06.2018 по 02.07.2018 провести позапланову перевірку приміщення Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу № 327, видано посвідчення від 15.06.2018 № 1681 на проведення перевірки Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва.

За результатом проведення позапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, 26.06.2018 контролюючим органом складено акт № 265, в якому зазначено про виявлені в ході перевірки порушення, зокрема:

- п. 1.2 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення будівлі кінотеатру не обладнані системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей;

- п. 1.1, 1.4 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - не наданий акт перевірки відповідності системи протипожежного захисту та не наданий договір на її технічне обслуговування зі спеціалізованою організацією;

- п. 2.2 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - пожежні кран-комплекти, які розміщенні на поверхах в будівлі кінотеатру не пройшли технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;

- п. 2.2 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - не проведене перекатування окремих пожежних рукавів, які розташовані на поверхах в будівлі кінотеатру;

- п. 2.2 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в шафах кран-комплектів, розташованих в малому залі та в тамбурі (біля головного входу) відсутні отвори для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання;

- п. 1.17 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - електророзетки, вимикачі та перемикачі на першому поверсі в приміщені кінотеатру (барна стійка), середній зал та в кабінеті охорони праці встановлені на горючу основу (поверхню) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра в приміщеннях на першому поверсі;

- п. 1.12 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в холі на першому поверсі кінотеатру (барна стійка), службовому, касовому та підвальному приміщеннях, допускається прокладання електричних проводів по горючим конструкціям;

- п. 1.6 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в підвальному, службовому та касовому приміщеннях кінотеатру на виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- п. 1.7 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - з`єднувальні коробки в підвальному приміщенні та на поверхах кінотеатру не закриті кришками з негорючого матеріалу;

- п. 1.18 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в підвальному приміщенні допускається експлуатація світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків);

- п. 1.8 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в підвальному, службовому та охоронному приміщеннях допускається улаштування та експлуатація тимчасових дільниць електромережі;

- п. 1.18 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в підвальному приміщені допускається підвішування світильників безпосередньо за струмопровідні проводи;

- п. 1.18 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - в касовому приміщені допускається користування пошкодженими розетками;

- п. 1.11 Розділу ІV ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - місця прилягання світильників встановлених в середньому залі на горючі поверхні не захищені теплоізолюючим (негорючим) матеріалом;

- п. 1.2 Розділу V ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - приміщення глядацького залу (великий та середні зали), які не мають природного освітлення, не обладнанні спеціальною системою димовидалення (п. 10.2.4 Державних будівельних норм «Системи протипожежного захисту»);

- п. 16 Розділу ІІ ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - посадова особа, що згідно наказу призначена відповідальною за протипожежний стан приміщень не пройшла спеціальне навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки з отримання спеціального посвідчення;

- п. 2.23, 2.28 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - не надані результати іспитів зразків килимового покриття (ковроліну), яким оздоблені глядацькі зали великого середнього та малого залів щодо горючості, займистості, токсичності та димоутворювальної здатності продуктів горіння;

- п. 1.16 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.2.5-56:2014 - на території кінотеатру біля головного входу (виходу) та пожежного гідранту, допускається стоянка автотранспорту, що в свою чергу не забезпечить вільний доступ (під`їзд) пожежних автомобілів та доступ до пожежних вододжерел;

- п. 2.27, 5.18 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1-7-2002 - двері на шляхах евакуації (головний вхід та вихід) та з малого залу відчиняються не по ходу евакуації;

- п. 2.23 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1-7-2002 - ширина сходових маршів, які ведуть в проекційне приміщення кінотеатру менше за 0,8 метри;

- п. 2.23 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1-7-2002 - облицювання (оздоблення) стіни на шляхах евакуації, які ведуть до проекційного приміщення кінотеатру здійснено горючими матеріалами, також не надані іспити даних матеріалів стосовно таких показників, як горючість, займистість, поширення полум`я поверхнею, димоутворювальної здатності та токсичності продуктів горіння;

- п. 2.16 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1-7-2002 - на вікнах приміщень, де перебувають люди (перший поверх) встановлені глухі грати, які не розкриваються, розсуваються або знімаються. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати мають бути відчиненні (зняті);

- п. 2.29 Розділу ІV ППБУ ДБН В.1.1-7-2002 - відсутні шафи для зберігання пристроїв фільтрувальних, для саморятування під час пожежі;

- п. 2.3 Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1.7-2016 - двері приміщення електрощитової не виконані протипожежними з відповідною межею вогнестійкості;

- п. 2.3. Розділу ІІІ ППБУ ДБН В.1.1.7-2016 - в великому залі за кулісами в протипожежній стіні не зашпарований отвір;

- п. 21, 22 Розділу ІІ ППБУ ДБН В.1.1.7-2016 - допускається перепланування приміщень кінотеатру без розробки проектної документації, яка затверджується у встановленому порядку;

- п. 8 Розділу ІІ ППБУ ДБН В.1.1.7-2016 - територія та приміщення кінотеатру не забезпеченні знаками безпеки згідно ГОСТ 12.4.026 та ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форми та колір».

Вважаючи, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, контролюючий орган звернувся до суду з позовом про необхідність застосування заходів реагування.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що не усунення відповідачем виявлених перевіркою порушень правил протипожежної безпеки несе реальний ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що може спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, з огляду на що, суд дійшов висновку про те, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають не суто формальний характер та повністю не усунуті відповідачем.

Зважаючи на вказане вище, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає (надалі по тексту також - Закон України № 877-V).

Положеннями ч. 4 ст. 4 названого Закону передбачено, що вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності встановлюється виключно законами.

Згідно з абз. 1 ч. 5 ст. 4 Закону України №877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до ч. 10 ст. 4 Закону України № 877-V, посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.

Згідно з ч. 7 ст. 7 вказаного Закону, на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Так, ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, передбачає, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежо-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Приписами ч. ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); вид заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається суб`єкту господарювання або уповноваженій ним особі, а другий - зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено у приписах ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

З огляду на викладене, слід зазначити, що заявлений предмет позову - повне зупинення експлуатації приміщень, цілком відповідає наведеним положенням ст. 70 Кодексу цивільного захисту України та ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст. ст. 69, 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного убачається, що застосування заходів реагування можливо, у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Згідно з п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів наголошує на тому, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Крім того, під час розгляду справи в суді першої інстанції було встановлено, що відповідачем проведено роботу з усунення порушень та недоліків, встановлених актом № 265 від 26.06.2018, що мало наслідком звернення до Дніпровського районного відділу ГУ ДСНС України в м. Києві для проведення позапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Так, з 21.09.2018 по 24.09.2018, посадовими особами Дніпровського РУ ГУ ДСНС в м. Києві проведена позапланова перевірка приміщень кінотеатру «Ленінград» за адресою: м. Київ, проспект Ю.Гагаріна, на підставі звернення КП «Київкінофільм», за результатами проведення якої, складено акт проведення планової (позапланової) перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки № 333 від 24.09.2018, яким встановлено порушення:

- п.1.2 Розділу V ППБУ - приміщення будівлі кінотеатру не обладнанні системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей;

- п. 1.1, 1.4 Розділу V ППБУ - не наданий акт перевірки відповідності системи протипожежного захисту та не наданий договір на її технічне обслуговування зі спеціалізованою організацією;

- п. 1.17 Розділу ІV ППБУ - електророзетки, вимикачі та перемикачі на першому поверсі в приміщені кінотеатру (барна стійка), середній зал та в кабінеті охорони праці встановлені на горючу основу (поверхню) без підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра в приміщеннях на першому поверсі;

- п.1.11 Розділу ІV ППБУ - місця прилягання світильників встановлених в середньому залі на горючі поверхні не захищені теплоізолюючим (негорючим) матеріалом;

- п. 1.2 Розділу V ППБУ - приміщення глядацького залу (великий та середні зали), які не мають природного освітлення, не обладнанні спеціальною системою димовидалення (п. 10.2.4 Державних будівельних норм «Системи протипожежного захисту»);

- п. 2.23, 2.28 Розділу ІІІ ППБУ - не надані результати іспитів зразків килимового покриття (ковроліну), яким оздоблені глядацькі зали великого середнього та малого залів щодо горючості, займистості, токсичності та димоутворювальної здатності продуктів горіння;

- п.2.23 Розділу ІІІ ППБУ - ширина сходових маршів, які ведуть в проекційне приміщення кінотеатру менше за 0,8 метри;

- п. 2.29 Розділу ІV ППБУ - відсутні шафи для зберігання пристроїв фільтрувальних, для саморятування під час пожежі;

- п. 2.3 Розділу ІІІ ППБУ - тип заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не виконано у відповідності до вимог Державних будівельних норм ДБН В.1.1.7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», а саме двері приміщення електрощитової не виконанні протипожежними з відповідною межею вогнестійкості;

- п. 21, 22 Розділу ІІ ППБУ ДБН В.1.1.7-2016 - допускається перепланування приміщень кінотеатру без розробки проектної документації, яка затверджується у встановленому порядку. (а. с. 104-111)

Отже, за результатами здійснення чергового перевірочного заходу, відповідачем так і не було повністю усунуто порушення, що можуть призвести до загрози життю та здоров`ю людей.

Так, відсутність обладнання приміщень будівлі кінотеатру системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей є прямою небезпекою можливості оперативного реагування на загрозу та швидку евакуацію працівників кінотеатру та його відвідувачів. Інші ж порушення, що не були усунуті також прямо впливають на недопущення виникнення надзвичайної ситуації та у разі її виникнення, швидкого реагування та збереження життя/здоров`я людей та майна.

Колегія суддів наголошує на тому, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, які працюють в кінотеатрі та його відвідувачів, від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, що є цілком співмірним та відповідає ступеню можливого ризику, а застосований захід реагування має тимчасовий та спонукаючий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.

Зважаючи на те, що апелянтом під час розгляду справи в суді апеляційної скарги не було надано доказів усунення всіх порушень, виявлених під час перевірки, а порушення, що залишились не є формальними та можуть створювати реальну загрозу життю та здоров`ю працівників та відвідувачів кінотеатру, колегія суддів підтримує висновок Окружного адміністративного суду м. Києва про обґрунтованість позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про необхідність застосування заходів реагування.

Щодо посилання апелянта на те, що посвідчення на проведення перевірки № 1681 оформлено з порушеннями, зокрема, не містить належних даних про об`єкт перевірки та стосується іншого суб`єкта господарювання, що не підтверджує наявність права в контролюючого органу на проведення перевірки Комунального підприємства Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм», колегія суддів враховує наступне.

Так, згідно наказу від 25.05.2018 № 327 «Про проведення позапланових перевірок», державним інспекторам відділу з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено у період з 18.06.2018 по 02.07.2018 провести позапланову перевірку приміщення Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва () щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. (а. с. 20-21)

На підставі наказу № 327, видано посвідчення від 15.06.2018 № 1681 на проведення перевірки КП «Київкінофільм», розташованого за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва.

Копію посвідчення вручено 18.06.2018 начальнику відділу з організації роботи філій «Факел», «Промінь», «Старт», «Алмаз» та «Ленінград», що підтверджується відповідною відміткою з підписом на посвідченні. (а. с. 22)

Таким чином, з наявних в матеріалах справи доказів слідує, що перевірку КП «Київкінофільм», ініційовано/призначено стосовно додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки Кінотеатру «Ленінград» КП «Київкінофільм», який розташований за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва, що у свою чергу не заперечується сторонами. Крім того, в акті перевірки вказано, що перевірено територію та приміщення КП «Київкінофільм», який розташований за адресою: проспект Ю. Гагаріна, 7, у Дніпровському районі міста Києва.

У свою чергу, важливо вказати, що наявність допущених процедурних порушень під час призначення/проведення перевірки не може слугувати обставиною, яка звільняє від відповідальності, у разі підтвердження факту наявності порушень. Процедурні порушення не повинні сприйматися як безумовне свідчення протиправності прийнятого за наслідками проведеної перевірки рішення.

Крім того, слід врахувати, що у разі, коли суб`єкт господарювання вважає порушеним порядок та підстави призначення перевірки щодо нього, він має право не погодитись з рішенням про призначення перевірки і оскаржити його або застосувати інші заходи, шляхом недопущення посадових осіб контролюючого органу до її проведення. Якщо ж допуск до перевірки відбувся, то і наказ та похідні від нього акти є реалізовані, як прийняті в межах закону і компетенції.

При вирішенні питання про належний спосіб захисту порушеного права, суду в кожному конкретному випадку необхідно виходити з того, що такий захист повинен найбільш повно відповідати меті (цілі), задля досягнення якої був направлений позов.

Оскільки позивачем фактично реалізовано його компетенцію на проведення планової виїзної перевірки та оформлення її результатів, а також відповідачем допущено посадових осіб контролюючого органу до її проведення, колегія суддів вважає зазначені посилання апелянта необгрунтованими.

Київська міська рада прийняла рішення від 22.05.2013 № 336/9393 «Про реорганізацію кінотеатрів комунальної власності територіальної громади міста Києва», відповідно до якого вирішила реорганізувати комунальне підприємство «Кінотеатр «Братислава», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Лейпціг», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Ленінград», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Росія», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Флоренція», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «Загреб», комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Кінотеатр «ім. Т. Шевченка» шляхом їх приєднання до комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм». Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм» є правонаступником усіх прав, обов`язків та майна кінотеатрів комунальної власності територіальної громади міста Києва.

На виконання рішення від 22.05.2013 № 336/9393, виконавчим органом Київської міської ради Київською державною адміністрацією видано розпорядження від 21.06.2013 № 1005 «Про організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням рішення Київської міської ради від 22 травня 2013 року № 336/9393».

Згідно наказу, виданого виконавчим органом Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Комунальне підприємство «Київкінофільм» (01004, м. Київ, б-р Тараса Шевченка, 3 ) «Про призначення відповідального за стан протипожежної безпеки в кінотеатрі «Ленінград» від 25 грудня 2017 №52, комунальне підприємство «Київкінофільм» є відповідальним за стан протипожежної безпеки в кінотеатрі «Ленінград».

При цьому, під час розгляду справи в суді першої інстанції встановлено, що під час перевірки був присутнім саме представник Комунального підприємства «Київкінофільм» і будь-яких заперечень до акту не мав, а також, саме представник Комунального підприємства «Київкінофільм» звертався до контролюючого органу щодо проведення позапланової перевірки для фіксації часткового усунення порушень в кінотеатрі «Ленінград». (а. с. 27)

Щодо зазначення апелянтом, що акт перевірки не може бути прийнятим як допустимий доказ у даній справі зважаючи на наявність описок та неточностей, колегія суддів враховує, що уповноважена особа відповідача підписала його без зауважень. Крім того, наявність зазначених описок не спростовує встановлених порушень під час перевірки.

Інші ж доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для скасування оскаржуваного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київкінофільм» - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.03.2019 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді А.Ю. Коротких

І.В. Федотов

Повний текст постанови складено 26.06.2019.