Справа № 285/1419/19
Суддя: Літвин О. О.
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

іменем України

Справа № 285/1419/19

провадження у справі № 2-а/0285/32/19

26 червня 2019 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді……………..Літвин О.О.

секретаря……………………..Дуянової Г.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до поліцейського роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Крисаленка Андрія Юрійовича

про скасування постанови в справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2019 року позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати постанову, винесену відповідачем, серії НК № 147267 від 28.03.2019 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.122 КУпАП (далі Постанова), а справу закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

В обґрунтування своїх вимог зазначив, що постановою відповідача був притягнутий до адміністративної відповідальності за те, що 28.03.2019, близько 15 год. 22 хв. на перехресті вулиць Ладичука-Перекопська в м. Херсон, керуючи транспортним засобом SEAT LEON, номерний знак НОМЕР_1 , проїхав перехрестя на заборонений сигнал світлофора. З постановою не згоден, оскільки жодних правил дорожнього руху не порушував, а виїхав на перехрестя на дозвільний сигнал світлофора (зелений), однак змушений був зупинитись, щоб надати дорогу пішоходу, який рухався на зелений сигнал світлофора, після чого продовжив рух, але завершив маневр при загоранні жовтого сигналу світлофору, не порушуючи ПДР та не створюючи будь-яких перешкод учасникам дорожнього руху.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивач надіслав письмову заяву, в якій просив справу слухати у його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх у повному обсязі.

Відповідач 11.06.2019 надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у позові повністю за безпідставністю, зазначив, що оскаржувана постанова винесена правомірно, відповідно до вимог чинного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.

Відповідно до змісту постанови вбачається, що ОСОБА_1 28.03.2019 близько 15 год. 22 хв. на перехресті вулиць Ладичука-Перекопська в м. Херсон, керуючи транспортним засобом SEAT LEON, номерний знак НОМЕР_1 , здійснив проїзд перехрестя на заборонений жовтий сигнал світлофора, чим порушив вимоги п.8.7.3«ґ» Правил дорожнього руху України (далі ПДР).

Пункт 8.7.3. «ґ» Правил дорожнього руху України встановлює, що жовтий сигнал світлофора забороняє рух і попереджає про наступну зміну сигналів.

За частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Порядок діяльності органів державної влади, їх посадових осіб, уповноважених складати протоколи про адміністративні правопорушення, розглядати справи про такі правопорушення та притягати винних осіб до адміністративної відповідальності за їх вчинення, регулюється КУпАП.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

З метою забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, індивідуалізації її відповідальності та реалізації вимог статті 245 КУпАП щодо своєчасного, всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом уповноважений орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна ця особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У наведених положеннях КУпАП визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський Суд з прав людини у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Як вбачається з оскаржуваної постанови, протокол про адміністративне правопорушення не складався. В той же час статтею 258 КУпАП передбачено, що якщо під час складання постанови у справі про адміністративне правопорушення особа оспорить допущене порушення, то уповноважена посадова особа зобов`язана скласти протокол про адміністративне правопорушення відповідно до вимог ст.256 КУпАП.

В порушення вимог закону, до постанови не долучено жодного доказу в розумінні статті 251 КУпАП, які підтверджують порушення позивачем Правил дорожнього руху, наявність в його діях складу правопорушення та правомірності прийняття оскаржуваної постанови, зокрема, чи мав місце факт вчинення позивачем правопорушення і чи винний він у його вчиненні; чи є пом`якшуючі та/або обтяжуючі відповідальність обставини, які повинні були враховуватись при накладенні адміністративного стягнення.

Суд також акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Надані суду письмові заперечення відповідача суд до уваги не бере, оскільки їх суть зводиться лише до правового обґрунтування та порядку винесення постанови в справі про адміністративне правопорушення з цитуванням норм Закону України «Про національну поліцію», КУпАП та Правил дорожнього руху України.

Слід відмітити, що пункт 16.8. Правил дорожнього руху України встановлює, що водій, який виїхав на перехрещення проїзних частин згідно із сигналом світлофора, що дозволяє рух, повинен виїхати у наміченому напрямку незалежно від сигналів світлофора на виїзді. Водіям, які в разі ввімкнення жовтого сигналу не можуть зупинити транспортний засіб у місці, передбаченому пунктом 8.10 Правил дорожнього руху України, не вдаючись до екстреного гальмування, дозволяється рухатися далі за умови забезпечення безпеки дорожнього руху (п.8.11).

Позивач вказав в позовній заяві, що продовжив рух свого транспортного засобу на перехресті після ввімкнення жовтого сигналу світлофора, оскільки при екстреному гальмуванні він не міг зупинитися згідно вимог ПДР України.

Так як відповідач у відзиві від 11.06.2019 не навів переконливих доказів про відповідність Постанови та накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 обставинам справи, зокрема, чи дійсно позивач проїхав на заборонений сигнал світлофора, суд вважає, що є підстави для скасування вказаної постанови.

Відтак, докази, що підтверджують наявність події і складу правопорушення відсутні, а тому суд приходить до висновку, що постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності є необґрунтованою та підлягає скасуванню.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.3 ч.1 ст.293 КУпАП суд скасовує постанову і закриває справу.

Керуючись статтями 5, 8-15, 77, 229, 241-246, 286, 293, 295 КАС України, статтями 287-289, 293 КУпАП, - суд

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити.

Скасувати постанову серії НК № 147267 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі від 28.03.2019, винесену поліцейським роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Крисаленком Андрієм Юрійовичем про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.122 КУпАП з накладенням на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 425 грн.

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.122КУпАП закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до сьомого апеляційного адміністративного суду протягом 10 (десяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвалу суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Головуючий суддя О.О.Літвин