Справа № 640/11175/19
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 червня 2019 року м. Київ № 640/11175/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шевченко Н.М., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування наказу,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства юстиції України, Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії, визнання протиправним та скасування наказу.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Приписами ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду заяви немайнового характеру фізичною особою, судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» установлено з 1 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921 гривні.

Як убачається з позовної заяви та доданих до неї матеріалів, позивач оскаржує наказ Міністерства юстиції України "Про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_1 від 14.08.2018", зобов`язати Міністерство юстиції України розглянути скаргу від 14.08.2018, визнати протиправними дії Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича щодо передачі скарги позивача від 16.11.2018 та її не розгляду, а отже, заявлено 3 вимоги немайнового характеру.

Проте, суд звертає увагу на те, що ОСОБА_1 до позовної заяви не додав жодного доказу сплати судового збору, з клопотанням про звільнення від сплати судового збору також не звертався.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»)

Таким чином позивачу необхідно сплатити 2 305,20 грн. за наступними реквізитами: Отримувач коштів - УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030101, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897, Рахунок отримувача - 4021, Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача - 899998, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Також, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (ч. ч. 1, 2 ст. 122 КАС України)

Відповідно до приписів ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Суд звертає увагу на те, що з матеріалів позовної заяви убачається, що позивач оскаржує наказ Міністерства юстиції України від 07.09.2018 №3232/7, як стверджує сам ОСОБА_1 , даний наказ він отримав 22.10.2018, що підтверджується відбитком календарного штемпеля на конверті, а отже, позивачем пропущено строк для звернення до суду для оскарження наказу Міністерства юстиції України від 07.09.2018 №3232/7.

Крім вказаного, позивач також просить визнати протиправними дії Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича стосовно передачі Міністерству юстиції України його скарги від 16.11.2018 на дії та рішення посадових осіб Міністерства юстиції України. Однак, вказана скарга була передана на розгляд Міністерству юстиції України 22.11.2018 про що свідчить відбиток календарного штемпеля на конверті та про зазначає сам позивач.

Стосовно обґрунтувань позивача щодо пропуску строку звернення до суду, вказані у його позовній заяві, а саме те, що ОСОБА_1 намагався захистити порушені права та звертався до Прем`єр-міністра України Гройсмана Володимира Борисовича зі скаргою на дії та рішення Міністерства юстиції України, відповідь на яку отримав 16.12.2018, суд не приймає до уваги, оскільки позивачем не надано доказів на підтвердження вказаного.

Суд також звертає увагу на те, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства Українипевних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах. Вона дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням і можливості регулярно погрожувати зверненням до суду, сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Додатково суд звертає увагу при вирішенні питання щодо дотримання строків звернення до суду і на практику Європейського суду з прав людини. У справах «Стаббігс та інші проти Великобританії», «Девеер проти Бельгії», суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі «Пономарьов проти України» Європейський суд зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків позову. Позивачу необхідно усунути названі недоліки позову та привести позовну заяву у відповідність з приписами ст. 160 КАС України.

Керуючись статтями 160, 169, 241 - 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1.У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суду відмовити.

2.Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

3.Установити позивачу п`ятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

4.Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

5.Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без руху не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Шевченко