Справа № 260/1178/18
Суддя: Коваль Роман Йосипович
Дата ухвалення: 2019-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/4252/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Коваля Р.Й.,

суддів Довгополова О.М.,

Ільчишин Н.В.,

з участю секретаря судового засідання Дідик Н.С.,

представника позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Пензова С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року (прийняте у м. Ужгороді суддею Маєцькою Н.Д.; складене у повному обсязі 21 березня 2019 року) в адміністративній справі № 260/1178/18 за позовом ОСОБА_2 до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

В С Т А Н О В И В :

У листопаді 2018 року ОСОБА_2 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просив:

- визнати протиправним і скасувати наказ Закарпатської митниці ДФС від 26.10.2018 № 942 «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби»;

- поновити його з 27.10.2018 на займаній до звільнення посаді державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС;

- зобов`язати Закарпатську митницю ДФС нарахувати та виплатити йому заробітну плату за весь час вимушеного прогулу, з 27.10.2018 по дату постановлення судового рішення, з утриманням із цієї суми обов`язкових податків та зборів до Державного бюджету України;

- допустити негайне виконання судового рішення в частині поновлення на роботі та виплаті заробітної плати за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць.

Позовні вимоги обґрунтовував тим, що його було звільнено без належних на те підстав, оскільки ним не було вчинено дисциплінарних проступків, в т.ч. й порушення Присяги державного службовця, при тому, що оскаржуваний наказ є неправомірним, не містить пояснень - в чому саме полягали допущені ним порушення, а звільнення є немотивованим, необгрунтованим та безпідставним.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року позов задоволено.

Визнано протиправним і скасовано наказ Закарпатської митниці ДФС від 26 жовтня 2018 року № 942-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби», яким ОСОБА_2 звільнено з посади державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС.

Поновлено ОСОБА_2 на посаді державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС з 27 жовтня 2018 року.

Стягнуто на користь ОСОБА_2 із Закарпатської митниці ДФС середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 27 жовтня 2018 року по 11 березня 2018 року у розмірі 32 750,44 грн, з утриманням податків й інших обов`язкових платежів.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_2 на посаді та стягнення на його користь заробітної плати за один місяць в розмірі 7841,34 грн допущено до негайного виконання.

Не погодившись із цим рішенням, його оскаржила Закарпатська митниця ДФС, яка вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте за невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; з неправильним застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права. Тому просило скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовує тим, що встановлені у ході дисциплінарного провадження вказували на наявність дисциплінарних порушень з боку позивача, а при виданні оскаржуваного наказу відповідачем було дотримано норми матеріального та процесуального права.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, у якому вказав, що вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають у зв`язку з правомірністю оскаржуваного рішення. При цьому покликається на те, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку щодо фактичних обставин справи в частині візуальної ідентифікації легкового автомобіля марки «Opel Vivaro», реєстраційний номерний знак (далі - р.н.з.) НОМЕР_1 під час здійснення митного контролю. Під час здійснення митного контролю порушень законодавства з питань державної митної справи допущено не було і позивачем не було допущено дисциплінарні проступки, які є підставою для звільнення. Висновок про порушення позивачем Присяги державного службовця є помилковим, а застосування цієї підстави для звільнення не є належним чином обгрунтованим. Також не підтверджується належними і допустимими доказами посилання відповідача на використання позивачем повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб. Крім того, матеріали справи вказують, що в діях позивача відсутні інші порушення, які хоч і не є підставою для звільнення, але зазначені у оскаржуваному наказі.

У судовому засіданні представник апелянта підтримав вимоги апеляційної скарги із аналогічних підстав; просить апеляційну скаргу задовольнити. Представник позивача, вважаючи рішення суду першої інстанції законним та обгрунтованим, просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити з таких підстав.

Як встановлено судом, ОСОБА_2 призначений на посаду державної служби вперше 17 серпня 2004 року; тоді ж ним було складено Присягу державного службовця.

З 14 квітня 2017 року ОСОБА_2 призначений на посаду державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС.

Наказом Закарпатської митниці ДФС від 01 жовтня 2018 року № 572 «Про відкриття дисциплінарного провадження» стосовно ОСОБА_2 було відкрите дисциплінарне провадження.

Підставою для цього була службова записка начальника митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_3 від 01.10.2018 № 07-70-71/34-1356, якою повідомлено, що 30 вересня 2018 року співробітниками Служби безпеки України (далі - СБУ) на митному посту «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС було проведено оперативно-слідчі дії, в ході яких було здійснено переогляд автомобіля марки «Opel Vivaro» р.н.з. НОМЕР_1 під керуванням гр. України ОСОБА_4 , що слідував через митний пост «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС у напрямку «виїзд з України». У результаті переогляду було виявлено понад одну тонну каміння, схожого на бурштин. Митні формальності щодо вищевказаного транспортного засобу проводились державним інспектором відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду від 08 жовтня 2018 року у справі № 308/1158/18 відсторонено ОСОБА_2 , працюючого на посаді державного інспектора ВМО № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 364 КК України, від посади на час досудового розслідування на строк 2 місяці.

За результатами дисциплінарного провадження складено висновок від 26 жовтня 2018 року, яким встановлено, що 30 вересня 2018 року о 22 год. 52 хв. в зону митного контролю митного посту «Лужанка» в напрямку «виїзд з України» поза чергою заїхав транспортний засіб марки «Opel Vivaro» р.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням громадянина ОСОБА_5 , який обрав формою проходження митного огляду «зелений коридор».

Після опитування водія, під час якого той заявив, що ним не переміщуються товари/предмети, що підлягають декларуванню, або переміщення яких заборонено або обмежене, враховуючи відсутність згенерованих ПІК АСАУР профілів ризику щодо необхідності проведення (застосування) форми митного контролю - митний огляд, цей транспортний засіб був оформлений позивачем в режимі «виїзд з України»; згідно з витягом АСМО «Інспектор» тривалість митного оформлення складала 4 секунди.

Пізніше, близько 23 год. 30 хв. вищезазначений автомобіль, що вже пройшов митний та прикордонний контроль, був повернутий співробітниками СБУ на повторний огляд.

Під час переогляду автомобіля працівниками СБУ було виявлено 26 сумок та валіз, у яких знаходилось коштовне каміння у вигляді «бурштину» вагою 1046,18 кг (1100,8 кг з урахуванням пакувального матеріалу), в результаті чого ними проводилися оперативно-слідчі дії; автомобіль з вмістом бурштину було затримано. Автомобіль на час огляду мав тоновані вікна та нетипово низьку посадку по відношенню до дорожнього покриття.

Інформацію про вказану подію було опубліковано в мережі «Інтернет» на декількох сайтах, що негативно відобразилося на іміджі Державної фіскальної служби України та, зокрема, Закарпатської митниці ДФС.

Допитаний як свідок ОСОБА_4 пояснив, що інспектор, який проводив митне оформлення його автомобіля, з кабінки не виходив і митний огляд автомобіля не проводив.

За результатами дисциплінарного провадження Комісія дійшла висновків, що ОСОБА_2 , державний інспектор відділу митного оформлення № 3 митного посту «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, прийняв документи до митного контролю від особи, яку не пам`ятає та здійснив облік товарів і транспортних засобів в АСМО «Інспектор» не виходячи із службового приміщення, та відповідно, візуально не бачачи ні транспортний засіб ні товари, які в ньому переміщувалися, що він підтвердив у своїх поясненнях.

Таким чином, ОСОБА_2 усвідомлюючи свою протиправну діяльність, діючи в порушення вимог пункту 1 частини першої статті 336 Митного кодексу України, пунктів 6, 7 Типової технологічної схеми здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів, перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон, не здійснив перевірку поданих до митного контролю документів та відомостей про транспортний засіб згідно з реєстраційними документами, а також будучи обізнаним про прибуття 30 вересня 2018 року після 20 год. автомобіля марки «Opel Vivaro» р.н.з НОМЕР_1 , у пункт пропуску «Лужанка» (згідно з листом УСБУ), свідомо визначив і застосував недостатні обсяги та форми митного контролю, внаслідок чого надав дозвіл на випуск із зони митного контролю транспортного засобу, в якому знаходилися 26 сумок та валіз із камінням органогенного походження бурштином-сирцем, загальною вагою 1046,18 кг, чим порушив вимоги статті 19 Конституції України та законодавства з питань державної митної справи, що у свою чергу вказує на умисне незабезпечення ОСОБА_2 додержання законодавства України з питань державної митної справи та прийняття рішення, що суперечить закону.

Вказане стало наслідком невиконання ним своїх посадових обов`язків, несумлінного виконання ним основних обов`язків державного службовця та недотримання ним принципів державної служби, передбачених статтею 4 Закону України «Про державну службу».

Окрім того, ОСОБА_2 використав свої службові повноваження всупереч інтересам служби та в неправомірних інтересах інших осіб, що стало наслідком порушення митних правил громадянином ОСОБА_4 .

За таких обставин, Дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ дійшла висновку про наявність в діях ОСОБА_2 ознак дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 4, 5, 9 та 15 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме: порушення Присяги державного службовця; дії, що шкодять авторитету державної служби; невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону.

За результатами дисциплінарного провадження головою Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Закарпатської митниці ДФС внесено подання про застосування дисциплінарного стягнення до державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_2 у виді звільнення з посади державної служби.

Наказом Закарпатської митниці ДФС від 26 жовтня 2018 року № 942-о «Про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби» звільнено ОСОБА_2 державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС 26 жовтня 2018 року із займаної посади, відповідно до пункту 4 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу».

Вважаючи застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби неправомірним, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції мотивував його тим, що відповідач не довів правомірності оскарженого рішення про застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення позивача з посади; не вказав ґрунтовних та достатніх мотивів, за наявності яких проступок позивача можливо було б кваліфікувати саме як порушення Присяги та не обгрунтував неможливість застосування будь-якого іншого, менш суворого дисциплінарного стягнення, що свідчить про незаконність оскарженого наказу.

Суд вважав не обґрунтованим висновок відповідача про те, що позивач не здійснив перевірку поданих до митного контролю документів та відомостей про транспортний засіб, застосував недостатні обсяги та форми митного контролю та здійснив облік товарів та транспортних засобів в АСМО «Інспектор» візуально не бачачи транспортний засіб.

Крім того, відповідач порушив процедуру звільнення, оскільки не провів службове розслідування.

Проте, колегія суддів апеляційного суду вважає такі висновки суду першої інстанції помилковими, виходячи з таких підстав.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про державну службу» державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави; державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку (пункт 10 частини першої статті 2 Закону України «Про державну службу»).

За вимогами статті 4 Закону України «Про державну службу» державна служба здійснюється з дотриманням таких принципів, зокрема: законності - обов`язок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; професіоналізму - компетентне, об`єктивне і неупереджене виконання посадових обов`язків, постійне підвищення державним службовцем рівня своєї професійної компетентності, вільне володіння державною мовою і, за потреби, регіональною мовою або мовою національних меншин, визначеною відповідно до закону; доброчесності - спрямованість дій державного службовця на захист публічних інтересів та відмова державного службовця від превалювання приватного інтересу під час здійснення наданих йому повноважень; ефективності - раціональне і результативне використання ресурсів для досягнення цілей державної політики.

Державний службовець, відповідно до приписів частини першої статті 8 Закону України «Про державну службу», зобов`язаний, зокрема: дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про державну службу» (у редакції чинній на час складення позивачем присяги) громадяни України, які вперше зараховуються на державну службу, приймають Присягу такого змісту:

«Повністю усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити народові України, суворо дотримувати Конституції та законів України, сприяти втіленню їх у життя, зміцнювати їх авторитет, охороняти права, свободи і законні інтереси громадян, з гідністю нести високе звання державного службовця, сумлінно виконувати свої обов`язки».

А згідно із частиною першою статті 36 Закону України «Про державну службу» (в редакції чинній на момент звільнення позивача) особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту:

«Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки».

Частиною першою статті 1 Митного кодексу України встановлено, що законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частини першої статті 7 Митного кодексу України встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності органів доходів і зборів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.

Метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, якщо інше не передбачено цим Кодексом (стаття 246 Митного кодексу України).

Статтею 318 Митного кодексу України визначені загальні принципи здійснення митного контролю.

Так, згідно із частинами першою - четвертою цієї статті митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Митний контроль здійснюється виключно органами доходів і зборів відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Митний контроль товарів, транспортних засобів у пунктах пропуску через державний кордон України здійснюється відповідно до типових технологічних схем митного контролю, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 р. № 451 затверджена Типова технологічна схема здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів перевізників і товарів, що переміщуються ними, у пунктах пропуску через державний кордон (далі - Типова технологічна схема), яка визначає відповідно до Митного кодексу України послідовність дій посадових осіб митних органів під час здійснення митного контролю автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються ними через митний кордон України (далі - автомобільні транспортні засоби і товари), у пунктах пропуску для автомобільного сполучення через державний кордон (далі - пункти пропуску) (пункт 1 Типової технологічної схеми).

Так, відповідно до пункту 6 Типової технологічної схеми, під час митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів митні органи у пунктах пропуску здійснюють, зокрема:

- реєстрацію прибуття автомобільних транспортних засобів і товарів на митну територію України або їх вибуття з митної території України;

- перевірку комплектності документів, необхідних для митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів відповідно до заявленого митного режиму, а також відомостей, зазначених у цих документах;

- облік та реєстрацію автомобільних транспортних засобів і товарів, результатів їх митного контролю та митного оформлення; контроль за дотриманням вимог законодавства, якими встановлено заборони або обмеження стосовно переміщення автомобільних транспортних засобів і окремих видів товарів через митний кордон України;

- аналіз та оцінку ризиків, у тому числі з використанням документальних профілів ризику або електронних профілів ризику, включених до відповідних програмно-інформаційних комплексів Держмитслужби;

- митний огляд (огляд та переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів, ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян);

- прийняття рішення про вжиття заходів, необхідних для забезпечення додержання законодавства з питань митної справи під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України;

- оформлення встановлених законодавством митних документів за результатами митного контролю та митного оформлення автомобільних транспортних засобів і товарів;

- ідентифікацію автомобільних транспортних засобів і товарів у випадках та порядку, встановлених законодавством;

- прийняття рішення щодо пропуску або відмови у пропуску автомобільних транспортних засобів і товарів на митну територію України або за межі митної території України, випуску товарів.

Пунктом 7 Типової технологічної схеми встановлено, що митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється шляхом застосування таких форм митного контролю, зокрема:

- перевірка документів та відомостей, які відповідно до законодавства надаються митним органам під час переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України;

- митний огляд (огляд та переогляд автомобільних транспортних засобів і товарів, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян);

- усне опитування громадян та посадових осіб підприємств;

- облік автомобільних транспортних засобів і товарів.

Відповідно до пунктів 12 - 14 Типової технологічної схеми переміщення та митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів у пунктах пропуску здійснюється з використанням двоканальної системи, на смугах руху, визначених для переміщення автомобільних транспортних засобів за їх типами, з урахуванням вимог законодавства щодо декларування та оподаткування автомобільних транспортних засобів і товарів (у разі неможливості розмежування смуг руху - у визначених місцях режимних зон пунктів пропуску - боксах поглибленого огляду, на оглядових майданчиках тощо).

Смуги руху, позначені символами зеленого кольору ("зелений коридор"), призначені для переміщення товарів в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню. Декларування автомобільних транспортних засобів і товарів здійснюється шляхом вчинення дій.

Смуги руху, позначені символами червоного кольору ("червоний коридор"), призначені для переміщення всіх інших автомобільних транспортних засобів і товарів.

Особа, яка здійснює переміщення автомобільних транспортних засобів і товарів через митний кордон України, самостійно обирає смугу руху ("зелений" або "червоний" коридор) для проходження митного контролю.

Митний контроль автомобільних транспортних засобів і товарів, що переміщуються смугами руху, позначеними символами зеленого кольору ("зелений коридор"), у пункті пропуску здійснюється у спрощеному порядку, з однією зупинкою автомобільного транспортного засобу на смузі руху та, як правило, без виходу з нього водія та пасажирів.

Відповідно до частин другої - шостої статті 366 Митного кодексу України канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор»), призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю за двоканальною системою.

Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять (проїжджають) через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов`язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

За приписами частини першої статті 320 Митного кодексу України форми та обсяги контролю, достатнього для забезпечення додержання законодавства з питань державної митної справи та міжнародних договорів України при митному оформленні, обираються митницями (митними постами) на підставі результатів застосування системи управління ризиками.

А відповідно до пункту 1 частини першої статті 335 Митного кодексу України під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України декларант, уповноважена ним особа або перевізник залежно від виду транспорту, яким здійснюється перевезення товарів, при перевезенні автомобільним транспортом надають органу доходів і зборів в паперовій або електронній формі такі документи та відомості, зокрема: документи на транспортний засіб, зокрема ті, що містять відомості про його державну реєстрацію (національну належність).

За вимогами статті 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом:

1) перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України;

2) митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян);

3) обліку товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України;

4) усного опитування громадян та посадових осіб підприємств.

Статтею 371 Митного кодексу України визначені умови вивезення (пересилання) громадянами товарів за межі митної території України, відповідно до частин першої, третьої якої товари, сумарна фактурна вартість яких не перевищує еквівалент 10000 євро (крім зазначених у частині другій цієї статті), не підлягають письмовому декларуванню при вивезенні (пересиланні) їх громадянами за межі митної території України.

Товари, сумарна фактурна вартість яких перевищує еквівалент 10000 євро (крім зазначених у частині четвертій цієї статті), при вивезенні (пересиланні) їх громадянами за межі митної території України підлягають письмовому декларуванню з поданням митної декларації, передбаченої законодавством України для підприємств, зі сплатою вивізного мита у випадках, встановлених законами України, та з поданням відповідних документів, які підтверджують дотримання встановлених заборон та/або обмежень згідно із законами України щодо вивезення (пересилання) товарів за межі митної території України.

Разом з тим, статтею 196 Митного кодексу України встановлена заборона щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України.

Так, відповідно до частини першої цієї статті не можуть бути пропущені через митний кордон України:

1) товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено законом або міжнародним договором України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або відповідно до закону чи міжнародного договору України, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України;

2) товари (крім товарів для власного споживання, що ввозяться громадянами в обсязі та порядку, встановлених статтями 376 і 378 цього Кодексу), на пропуск яких відповідно до закону потрібні документи державних органів, установ та організацій, уповноважених на їх видачу, - в разі відсутності таких документів;

3) товари, що переміщуються через митний кордон України з порушенням вимог цього Кодексу та інших законів України.

За визначенням, вказаним у пункті 3 статті 1 Закону України «Про державне регулювання видобутку, виробництва і використання дорогоцінних металів і дорогоцінного каміння та контроль за операціями з ними» перли і бурштин в сировині, необробленому та обробленому вигляді відносяться до дорогоцінного каміння органогенного утворення.

А згідно із пунктом 1 статті 13 цього Закону, зокрема, вивезення з України дорогоцінного каміння органогенного утворення та напівдорогоцінного каміння та виробів з них провадяться суб`єктами господарювання та фізичними особами у порядку і на умовах, визначених законодавчими актами України.

Таким законодавчим актом є Порядок вивезення (пересилання) за межі митної території України громадянами дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них, а також культурних цінностей з метою їх відчуження, прийнятий відповідно до частини другої статті 373 Митного кодексу України і затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 448.

Пунктом 1 цього Порядку встановлено, що вивезення (пересилання) за межі митної території України дорогоцінних металів (за винятком банківських металів, пам`ятних та ювілейних монет України із дорогоцінних металів), дорогоцінного каміння та виробів із них з метою їх відчуження здійснюється у разі, коли сумарна фактурна вартість дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння та виробів з них:

не перевищує суму, еквівалентну 10000 євро (крім заборонених до вивезення за межі митної території України), шляхом вчинення дій, усного або за бажанням власника таких товарів чи на вимогу посадової особи митного органу письмового декларування;

перевищує суму, еквівалентну 10000 євро (крім дорогоцінних металів, заборонених до вивезення за межі митної території України, та особистих речей), - на умовах поміщення товарів у митний режим експорту.

Відповідно до посадової інструкції ОСОБА_2 , державного інспектора відділу митного оформлення № 3 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, затвердженої 14.04.2017 в.о. заступника начальника митниці - начальника управління боротьби з митними правопорушеннями Є ОСОБА_6 . Стельмаченко, основними обов`язками державного інспектора є: забезпечення правильного застосування, неухильного дотримання та запобігання невиконанню вимог законодавства України з питань державної митної справи; запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил; здійснення митного контролю та митного оформлення товарів (у тому числі транспортних засобів особистого користування), що переміщуються через митний кордон України громадянами; здійснення перевірки документів та відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України суб`єктами ЗЕД та громадянами; здійснення обліку товарів і транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України у зоні діяльності митного поста; здійснення контролю за дотриманням громадянами установленого законодавством порядку переміщення товарів, транспортних засобів через митний кордон України; забезпечення дотримання порядку митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України громадянами; виконання вимог законодавчих актів та інших нормативно-правових актів, а також розпоряджень керівника, виконання яких не потребує іншої спеціальності, кваліфікації, зміни найменування посади чи професії. Крім того, державний інспектор несе відповідальність відповідно до трудового та антикорупційного законодавства, а також законодавства у сфері державної служби.

Як встановлено в дисциплінарного провадження, підтверджено в ході розгляду справи і уже було зазначено вище, 30 вересня 2018 року о 22 год. 52 хв. в зону митного контролю митного посту «Лужанка» в напрямку «виїзд з України» поза чергою заїхав транспортний засіб марки «Opel Vivaro» р.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням громадянина ОСОБА_4 , який обрав формою проходження митного огляду «зелений коридор».

Після опитування водія, під час якого той заявив, що ним не переміщуються товари/предмети, що підлягають декларуванню, або переміщення яких заборонено або обмежене, враховуючи відсутність згенерованих ПІК АСАУР профілів ризику щодо необхідності проведення (застосування) форми митного контролю - митний огляд, цей транспортний засіб протягом 4 секунд був оформлений позивачем в режимі «виїзд з України».

При цьому позивач візуально не бачив автомобіль, щодо якого виконував митні формальності, з приміщення поста не виходив та митний огляд не проводив.

Надалі, близько 23 год. 30 хв. вказаний автомобіль, що вже пройшов митний та прикордонний контроль, був повернутий співробітниками СБУ на повторний огляд, під час якого в автомобілі було виявлено 26 сумок та валіз, у яких знаходилось коштовне каміння у вигляді «бурштину» вагою 1046,18 кг (1100,8 кг з урахуванням пакувального матеріалу).

Відповідно до загальнодоступних даних мережі «Інтернет» вказане відповідає повній загрузці транспортного засобу.

Встановлено, що автомобіль на час огляду мав тоновані вікна та нетипово низьку посадку по відношенню до дорожнього покриття, що також підтверджується листом УСБУ від 10.10.2018 № 58/6/5198.

Зазначене, відповідно до Переліку індикаторів ризиків (надісланого листом ДФС від 06.06.2017 № 14461/7/99-99-20-03-02-17) вказує на результати застосування системи управління ризиками, які можна було б використати для обрання форм та обсягів митного контролю, а саме: сумарна кількість балів дорівнює 45, що є високим ступенем ризику (30 балів і більше).

Це вказувало на необхідність проведення митного огляду та інших митних формальностей, направлених на недопущення порушень законодавства України з питань державної митної справи (розділи 1, 2, 4 - 9 Класифікатора митних формальностей, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 20.09.2012 № 1011).

Вказане порушення стало наслідком невиконання позивачем вимог законів України щодо здійснення митного контролю та митного оформлення транспортного засобу; неналежного, всупереч інтересам держави та званню державного службовця, несумлінного та безвідповідального виконання позивачем своїх посадових обов`язків та обов`язків державного службовця, недотримання ним принципів державної служби; не проведення митних формальностей у достатньому обсязі, зокрема зовнішнього огляду транспортного засобу з метою його ідентифікації, що з урахуванням індикаторів ризиків давало можливість виявити переміщуваний в салоні автомобіля поза митним контролем вантаж - каміння органогенного походження (бурштин-сирець). І як було зазначено вище, усі митні формальності (з оформленням) були проведені за 4 секунди.

Надалі, як видно із матеріалів справи, інформація про затримання на митному посту «Лужанка» понад 1 тонни бурштину, який намагались вивезти з України до ЄС за сприяння одного із співробітників митниці, була розповсюджена в мережі «Інтернет», що загалом відобразилось як на іміджі Державної фіскальної служби України та Закарпатської митниці ДФС зокрема і чим також було заподіяно шкоду авторитету державної служби.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу» підставами для припинення державної служби за ініціативою суб`єкта призначення є вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення.

За приписами статті 65 цього Закону підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є, зокрема:

1) порушення Присяги державного службовця;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

Статтею 66 Закону України визначені види дисциплінарних стягнень та загальні умови їх застосування і зазначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.

Звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що наявні у справі докази належним чином підтверджують висновки дисциплінарного провадження про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що підпадає під ознаки пунктів 1, 4, 5 статті 65 Закону України «Про державну службу», що давало відповідачу підстави для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у виді звільнення з посади державної служби, а тому оскаржуваний наказ є правомірним.

При цьому колегія суддів апеляційного суду зазначає, що визначення виду дисциплінарного стягнення є виключною компетенцією особи, якій законом надано право притягувати до дисциплінарної відповідальності. До того ж закон не встановлює необхідність послідовного призначення стягнень від менш суворого до більш суворого та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Відтак, виходячи з фактичних обставин скоєного проступку та особи порушника, начальник, з урахуванням висновку дисциплінарної комісії, може застосувати до нього будь-яке визначене законодавством стягнення на власний розсуд.

А відтак при прийнятті рішення про накладення на позивача найсуворішого виду дисциплінарного стягнення, а саме звільнення з посади державної служби, відповідач діяв обґрунтовано, пропорційно, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, з урахуванням обставин вчинення порушення; при тому, що порушень процедури проведення дисциплінарного провадження та накладення дисциплінарного стягнення не встановлено.

З приводу покликань позивача на порушення порядку накладення дисциплінарного стягнення внаслідок непроведення службового розслідування колегія суддів зазначає, що проведення такого є правом відповідача і проводиться обов`язкового лише у разі, якщо невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків державним службовцем, перевищення повноважень призвело до людських жертв або заподіяло значну матеріальну шкоду фізичній чи юридичній особі, державі або територіальній громаді (частина друга статті 71 Закону України «Про державну службу»); відтак, підстави для обов`язкового проведення службового розслідування перед накладенням на позивача дисциплінарного стягнення були відсутні.

З огляду на зазначене, колегія суддів апеляційного суду погоджується із доводами апелянта в тому, що ним правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як звільнення з посади державної служби.

Тому, підстави для скасування оскаржуваного наказу та поновлення позивача на посаді відсутні, а відтак не підлягає задоволенню і позовна вимога про стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

За таких обставин рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.

Згідно зі статтею 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на вищевикладене, доводи апеляційної скарги є суттєвими і складають підстави для висновку про невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, через що рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС задовольнити.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 березня 2019 року в адміністративній справі № 260/1178/18 скасувати.

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Закарпатської митниці ДФС про визнання протиправним і скасування наказу, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя Р. Й. Коваль
судді О. М. Довгополов
Н. В. Ільчишин
Постанова складена у повному обсязі 27 червня 2019 року.