Справа № 826/11152/17
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 червня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьменка В. В., суддів Василенка Я. М., Шурка О. І., перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДФС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Києво-Святошинська об`єднана Державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів,-

В С Т А Н О В И Л А :

До Шостого апеляційного адміністративного суду надійшла апеляційна скарга Головного управління ДФС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2019 року.

Апелянтом вдруге подано апеляційну скаргу разом з клопотанням про поновлення строку на оскарження рішення суду з вказівкою на причини такого пропуску.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019 у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у місті Києві про відстрочення від сплати судового збору - відмовлено та апеляційну скаргу - залишено без руху, та надано строк для усунення недоліків, у зв`язку з несплатою судового збору за її подання та наданням обґрунтованого клопотання із вказанням інших причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Як встановлено, апелянт звернувся вчасно з апеляційною скаргою на вказане рішення суду.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.03.2019 у задоволенні клопотання Головного управління ДФС у місті Києві про відстрочення від сплати судового збору відмовлено та апеляційну скаргу залишено без руху у зв`язку з несплатою судового збору за її подання.

08.04.2019 ухвалою суду повернуто апеляційну скаргу на підставі ч. 2 ст. 298 КАС України.

Подаючи апеляційну скаргу вдруге апелянт вказує про поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, а саме: апелянтом було сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2526 грн, однак в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.03.2019 визначено необхідність сплати судового збору у розмірі 6107 грн.

Одночасно апелянт зазначає, що відповідачем постійно вживались заходи з реалізації права на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, та у зв`язку з неоднозначним трактуванням характеру спірних правовідносин, вказане призвело до пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження.

Копію ухвали про залишення апеляційної скарги без руху отримано апелянтом 05.06.2019.

10.06.2019 на адресу суду надано додаткові пояснення, згідно з якими 28.05.2019 до суду апеляційної інстанції подано оригінал квитанції про сплату судового збору.

Колегія суддів звертає увагу, що клопотання від 28.05.2019 про доручення документу про сплату судового збору було передано судді фактично 03.06.2019, що унеможливо відобразити даний факт в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019.

Разом з тим, жодних документів та/або обґрунтованих клопотань про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших поважних причин його пропуску з відповідними доказами до суду апеляційної інстанції надано не було.

У той же час, суд зазначає, що оформлення апеляційної скарги у відповідності до вимог КАС України, дотримання строків оскарження при первинному зверненні до суду та бажання заявника реалізувати своє права на апеляційне оскарження судового рішення у даній справі після постановлення Шостим апеляційним адміністративним судом ухвали від 08.04.2019 про повернення апеляційної скарги у найкоротші строки, не є підставою для поновлення пропущеного строку та відкриття апеляційного провадження.

Повернення вперше поданої апеляційної скарги, відсутність фінансування державного органу не може бути визнано поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження.

Колегія суддів враховує, що особа, яка утримується за рахунок Державного бюджету України, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з Державного бюджету України та відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень, не є підставою для поновлення строку апеляційного оскарження.

У той же час, доказів наявності непереборних обставин, які б перешкоджали апеляційному оскарженню судового рішення матеріали справи не містять.

Зазначені апелянтом причини пропуску строку на оскарження рішення суд визнав неповажними, однак, будь-яких інших причин, які б об`єктивно та непереборно перешкоджали вчасно подати апеляційну скаргу до суду, та які б могли бути визнані поважними апелянтом не наведено.

Передбачена законом можливість повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, передбачає, в тому числі, і дотримання процесуальних строків.

Тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин.

Згідно з ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Обґрунтовуючи висновки про обов`язок сторони належним чином використовувати процесуальні права, у рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Станом на 26.06.2019 зазначені в ухвалі Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.05.2019 недоліки апеляційної скарги не усунуті в частині зазначення інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, однак, минуло достатньо часу з моменту постановлення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

Колегія суддів також враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 р. у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Вищевикладене перешкоджає прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, а відтак необхідно відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Керуючись ст. ст. 169, 298, 299, ч. 2 ст. 321, ч. 2 ст. 325, ст.ст. 328-331 КАС України, -

У Х В А Л И Л А :

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у місті Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 січня 2019 року у справі за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової інспекції в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві, Головного управління ДФС у Київській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог: Києво-Святошинська об`єднана Державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Київській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, стягнення коштів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. І. Шурко