Справа № 640/10749/19
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 червня 2019 року м. Київ №640/10749/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доДержавної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві, Державної фіскальної служби України
про визнання неправомірним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:

Адвокат Федоренко Євген Володимирович звернувся до суду в інтересах Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 з адміністративним позовом про:

- визнання неправомірним та скасування рішення від 11.12.2018 №1020661/ про відмову у реєстрації податкової накладної від 05.11.2018 №62;

- зобов`язання ДФС зареєструвати податкову накладну від 05.11.2018 №62.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів (пункт 4); виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини (пункт 5).

Частиною четвертою статті 161 КАС України встановлено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Статтею 94 КАС України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (частина друга). Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством (частина четверта).

Як убачається зі змісту позовної заяви представником позивача наведених вимог не виконано: до позовної заяви надано незасвідчені копії доказів; позивачем додано копію скарги на рішення комісії від 11.12.2018 №1020661/, водночас позовна заява не містить інформації щодо прийняття рішення за результатами її розгляду; відповідачами визначено Державну податкову інспекцію у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві та Державну фіскальну службу України, водночас позивач оскаржує рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2018 №1020661/ прийнятого комісією Головного управління ДФС у м. Києві та підписаного заступником начальника Головного управління ДФС у м. Києві, вимоги до Державної податкової інспекції у Подільському районі Головного управління ДФС у м. Києві відсутні.

Відповідно до статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (частина друга). У разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення (частини сьома).

Згідно із частиною першою статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Статтею 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (частина четверта). Відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді (частина п`ята). Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи (частина шоста).

Відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" від 05.07.2012 №5076-VI адвокатом може бути фізична особа, яка отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю (частина перша статті 6); підставою для здійснення адвокатської діяльності є, зокрема, ордер або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги (частина перша статті 26).

Адміністративний позов в інтересах ОСОБА_1 підписано представником - адвокатом Федоренком Є.В. На підтвердження повноважень на звернення до суду з даним позовом в інтересах позивача надано копію ордеру, засвідчену Федоренком Є .В. та копію свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю.

На думку суду, подання засвідченої адвокатом копії ордеру не відповідає наведеним вимогам КАС України. При цьому суд звертає увагу, що розгляд даної категорії справ відповідно до статті 12 КАС України здійснюється у порядку спрощеного, позовного провадження без повідомлення учасників справи, що унеможливлює огляд оригіналу ордеру адвоката та долучення його до судової справи.

Частиною третьою статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як убачається з позовної заяви та доданих документів, представником позивача на підтвердження сплати судового збору додано квитанцію від 10.05.2019 №0.0..1 про сплату судового збору у розмірі 1921,00 грн. на рахунок Подільського районного суду міста Києва.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується судовий збір: 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 №2629-VIIІ з 01.01.2019 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

Зі змісту позову вбачається, що позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру про визнання неправомірним та скасування рішення №1020661/ від 11.12.2018 про відмову у реєстрації податкової накладної та зобов`язання ДФС України зареєструвати податкову накладну, що є пов`язаними. Отже, позивачу необхідно сплатити 1921,00 грн. судового збору.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка повинна відповідати вимогам статті 160 КАС України щодо визначення відповідачів та чіткого обґрунтування змісту позовних вимог щодо кожного з них, зазначення інформації щодо адміністративного оскарження рішення, та надання відповідних доказів, а у разі оскарження необхідно надати пояснення щодо строків звернення до суду з урахуванням приписів частини четвертої статті 122 КАС України;

належним чином засвідчені копії доказів наданих до позовної заяви;

оригінал ордеру адвоката (в разі необхідності повернення оригіналу, представнику потрібно окремо про це вказати);

документ про сплату судового збору в розмірі 1921,00 грн., на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код 38004897), банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача 4021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №640/10749/19), Окружний адміністративний суд міста Києва, код 34414689.

Недоліки позовної заяви позивачу слід усунути протягом п`яти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу п`ять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки невиконання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець