Справа № 664/3762/18
Суддя: Шляхтицький О.І.
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2019 р.м.ОдесаСправа № 664/3762/18
Головуючий в 1 інстанції: Сіденко С.І.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача - Шляхтицького О.І.,

суддів: Потапчука В.О., Семенюка Г.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Цюрупинського районного суду Херсонської області від 23 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Інспектора роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Херсонській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним адміністративним позовом.

Ухвалою Цюрупинського районного суду Херсонської області від 23 квітня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Інспектора роти № 3 батальйону управління патрульної поліції в Херсонській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишено без розгляду.

Не погоджуючись з постановленим по справі судовим рішенням, позивач в апеляційній скарзі зазначає, що ухвала суду про залишення адміністративного позову без розгляду є незаконною та просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що позивач двічі (18 лютого 2019 року та 23 квітня 2018 року) не з`являвся в судове засідання без поважних причин, заяви про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції помилковими з огляду на наступне.

Відповідно до частини 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частиною 1 статті 124 КАС України встановлено, що судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.

За змістом частин 1, 3 статті 126 КАС України у випадку відсутності у адресата офіційної електронної адреси повістка вручається під розписку. Повістка може бути вручена безпосередньо в суді. Суд може за згодою учасника справи видати йому повістку для вручення іншій особі, яка викликається до суду.

Повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.

При цьому, як випливає зі змісту пункту 1 частини 2 статті 205 КАС України, для висновку суду про належне повідомлення учасника справи про розгляд справи на час такого розгляду у матеріалах останньої мають бути відомості, які б це підтверджували, в іншому випадку - розгляд справи відкладається.

Відповідно до частини 5 статті 205 та пункту 4 частини 1 статті 240 КАС України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, повторно не прибув у підготовче чи судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Так, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позивач, який не є суб`єктом владних повноважень, повторно не прибув у підготовче чи судове засідання без поважних причин або без повідомлення ним про причини неявки, за умови що від позивача не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності. Зазначена підстава кореспондує з частиною 5 статті 205 КАС України. Перше таке неприбуття тягне за собою відкладення розгляду справи, а друге - залишення позовної заяви без розгляду.

Отже, при вирішенні питання про залишення позовної заяви без розгляду з підстави виконання судом належного судового виклику мають бути отримані позитивні відповіді на наступні питання:

1) чи належним чином позивача було повідомлено про судовий розгляд перший і другий раз;

2) чи обидва рази були відсутні поважні причини неприбуття позивача або інформація про такі причини;

3) чи відсутня заява позивача про розгляд справи за його відсутності.

При цьому, причини неприбуття слід визнавати неповажними, якщо за таких причин особа мала реальну можливість прибути в судове засідання або надіслати свого представника.

Якщо ж прибуття в судове засідання могло потягнути за собою завдання шкоди цінностям вищим, ніж інтереси розгляду справи (наприклад, здоров`ю чи навіть життю особи), то причини неприбуття суд визнає поважними.

Отже поважність причин неприбуття є оціночною категорією, яка залежить від конкретних обставин, тому про вирішення цього питання суд постановляє вмотивовану ухвалу (зазвичай в усній формі), яка повинна бути доведена до відома позивача належним чином.

Таким чином, належний судовий виклик - це своєчасне повідомлення особи, приймає участь у справі про: дату, час, місце судового засідання та вчинення судом окремих процесуальних дій.

Неповідомлення позивача про вчинення судом окремої процесуальної дії, зокрема, визнання судом причини неявки позивача у підготовче чи судове засідання неповажною, ставить його у стан правової невизначеності, адже позивач вправі розраховувати, що підготовче чи судове засідання відкладено у зв`язку з неявкою позивача з поважних причин.

Таким чином, у разі неприбуття позивача до суду з причин визнаних судом неповажними, у наступному судовому засіданні при вирішенні (обговоренні) питання щодо залишення позовної заяви без розгляду, у суду повинні бути відомості про належний судовий виклик, тобто не лише відомості про своєчасний виклик позивача до судового засідання, а і обов`язково інформація про обізнаність позивача про наявність ухвали суду щодо невизнання причин неявки у попереднє засіданні неповажною, яка ні яким чином не може знайти своє відображення ані у судовій повістці, ані у повідомленні про вручення поштового відправлення.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що до суду першої інстанції поштове відправлення повернуто з відміткою причин невручення «за закінченням встановленого строку зберігання».

Так, за змістом частини 11 статті 126 КАС України розписку про одержання повістки (повістку у разі неможливості вручити її адресату чи відмови адресата її одержати) належить негайно повернути до адміністративного суду. У разі повернення поштового відправлення із повісткою, яка не вручена адресату з незалежних від суду причин, вважається, що така повістка вручена належним чином.

На підставі частини 2 статті 44 КАС України, учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

За правилами частини 1 статті 131 КАС України учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби. У разі неповідомлення про зміну адреси повістка надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Вищезазначені положення адміністративного процесуального законодавства не передбачають повернення рекомендованих листів з відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання», така відмітка не передбачена як причина невручення судового повідомлення. Ця відмітка не розкриває суті причини неможливості вручити адресату відповідний рекомендований лист. Отже, подібна відмітка не дає суду обґрунтованих процесуальних підстав для визначення факту належного повідомлення сторони у судовій справі, зокрема не визначає чи адресат відмовився від отримання судового повідомлення, чи адресат відсутній, чи особа, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання.

Отже, поштове відправлення, яке повернуте з відміткою причин невручення «за закінченням встановленого строку зберігання» не може свідчити про належне повідомлення сторони у судовій справі.

Близька за своїм змістом позиція викладена в окремій ухвалі Верховного Суду від 23 січня 2019 року у справі № 761/15565/16-ц, № судового рішення в ЄДРСРУ 79805802.

Таким чином апеляційний суд встановив факт неналежного повідомлення позивача про час та місце розгляду справи на 18 лютого 2019 року о 09:00 год.

Так, залишення адміністративного позову без розгляду саме за вищевказаних умов свідчить про надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства, оскільки застосовані судом обмеження не повинні обмежувати чи зменшувати право доступу до суду таким чином або до такої міри, що порушується сама сутність права.

Надмірний формалізм під час вирішення питання про відкриття провадження у справі суперечить принципу верховенства права, завданням адміністративного судочинства та порушує, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, право на доступ до суду.

Невиконання вказаних вимог не дає підстав для застосування судом наслідків, передбачених частиною 5 статті 205 та пунктом 4 частини 1 статті 240 КАС України, а тому висновок суду про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду є помилковим.

Отже доречними є доводи апеляційної скарги, що позивач не мав змоги взяти участь у судовому засіданні, оскільки не був обізнаний про дату та час розгляду справи 18 лютого 2019 року.

Оскільки при винесенні ухвали порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спірного питання, суд апеляційної інстанції, відповідно до пункту 4 частини 1 статті 320 КАС України, приходить до висновку про скасування оскаржуваної ухвали судді і направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325, 351 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити, ухвалу Цюрупинського районного суду Херсонської області від 23 квітня 2019 року - скасувати.

Постановити нову ухвалу з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий: О.І. Шляхтицький

Суддя: В.О. Потапчук

Суддя: Г.В. Семенюк