Справа № 160/5463/19
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 липня 2019 року Справа № 160/5463/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивача - адвоката Корнієнка А.Г. про розгляд справи за участі представника позивача за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровські енергетичні послуги» до Головного управління ДФС в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині, -

ВСТАНОВИВ:

13.06.2019 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровські енергетичні послуги» до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Дніпропетровській області № від 18.03.2019 в частині визначення податкових зобов`язань на суму 21 945,48 грн.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.06.2019 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

26.06.2019 року від представника позивача - адвоката Корнієнка А.Г. на електронну адресу суду надійшла заява про розгляд справи за участі представника позивача, у якій заявник просив суд здійснювати розгляд справи спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та повідомити представника позивача про дату та час розгляду справи.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді Юхно І.В. у період з 26.026.2019 по 27.06.2019 у щорічній відпустці вказана заява 01.07.2019 отримана головуючим суддею Юхно І.В.

Вирішуючи вищевказану заяву, суд виходить із наступного.

Заяву від імені товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровські енергетичні послуги» подано та підписано представником А.Г. Корнієнком, на підтвердження повноважень останнім було надано копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльність серії КС №6713/10 та довіреності від 11.06.2019 №86, які посвідченні самим представником А.Г. Корнієнком.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статті 44 КАС України учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Згідно з приписами частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, статтею 167 КАС України встановлено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.

Відповідно до частини 1 вказаної статті будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; найменування суду, до якого вона подається; номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; підстави заяви (клопотання, заперечення); перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Частиною 6 статті 7 КАС України передбачено, що у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

За приписами частини 2 статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частиною 3 статті 55 КАС України встановлено, що юридична особа, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно з частиною 3 статті 59 КАС України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Частиною 4 зазначеної статті визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

За положеннями частин 5, 6 статті 59 КАС України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.

Отже, у разі участі юридичної особи у судовому процесі через представника, на підтвердження повноважень останнього має бути подано оригінал довіреності, виданої за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами, або ж її копія, засвідчена у визначеному саме законом порядку.

Закон - це нормативно-правовий акт вищої юридичної сили, що регулює найважливіші суспільні відносини шляхом встановлення загальнообов`язкових правил, прийнятий в особливому порядку (законодавчим органом влади), або безпосередньо народом.

Статтею 75 Конституції України визначено, що єдиним органом законодавчої влади в Україні є парламент - Верховна Рада України. Відповідно, виключно у Верховної Ради України наявні повноваження приймати закони.

Стаття 1 КАС України передбачає, що Кодекс адміністративного судочинства України визначає юрисдикцію та повноваження адміністративних судів, встановлює порядок здійснення судочинства в адміністративних судах.

У Кодексі адміністративного судочинства України (закон, прийнятий Верховною Радою України) чітко визначено, що юридична особа бере участь у справі через свого керівника, або представника, повноваження якого, підтвердженні довіреністю, яка видана за підписом керівника.

Право підписати довіреність іншими посадовими особами повинно бути встановлено законом або установчими документами.

Враховуючи вищевикладене, надана до матеріалів заяви ксерокопія довіреності не засвідчена у визначеному законом порядку, у зв`язку з чим не може бути документом, що підтверджує повноваження особа, яка підписала заяву, на вчинення такої дії.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалах від 21.05.2019 у справі №640/18805/18 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/81889743), від 22.10.2018 у справі №802/294/18-а (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/77361011), від 01.03.2018 у справі №822/2239/17 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/72532089), від 08.05.2018 у справі №161/12970/17 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73843800), від 08.05.2018 у справі №815/3711/17 (http://www.reyestr.court.gov.ua/Review/73874486).

Відповідно до частини 8 статті 59 КАС України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

В порушення зазначеної норми, у суду відсутні докази повноважень представника позивача на момент подання заяви про розгляд справи за участі представника позивача.

Частиною 2 статті 167 КАС України встановлено, що якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що заяву про розгляд справи за участі представника позивача подано без додержання вимог частини 1 статті 167 КАС України і ці недоліки не дають можливості її розглянути, у зв`язку з чим у суду наявні підстави для повернення вказаної заяви заявнику без розгляду.

Керуючись статтями 1, 7, 44, 55, 59, 160, 167, 248, 259, 262 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача - адвоката Корнієнка А.Г. про розгляд справи №160/5463/19 за участі представника позивача за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровські енергетичні послуги» до Головного управління ДФС в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення в частині - повернути заявнику без розгляду.

Копію ухвали невідкладно направити на адресу заявника та учасників справи.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно