Справа № 360/2707/19
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі

01 липня 2019 року СєвєродонецькСправа № 360/2707/19
Суддя Луганського окружного адміністративного суду Пляшкова К.О, перевіривши матеріали адміністративного позову адвоката Воронова Романа Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 (місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДФС у Луганській області (місце знаходження: 93400, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Енергетиків, будинок 72) про визнання протиправними та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 26 червня 2019 року надійшов адміністративний позов адвоката Воронова Романа Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Луганській області, якому позивач просить:

- визнати протиправними та скасувати вимогу ГУ ДФС у Луганській області про сплату боргу від 16.11.2018 № Ф-47-25У у розмірі 20768,14 грн; вимогу ГУ ДФС у Луганській області про сплату боргу від 15.05.2019 № Ф-47-25 у розмірі 37120,28 грн.

В обґрунтування позовної заяви зазначено, що 17.05.2019 позивач засобами поштового зв`язку отримала постанову державного виконавця Сєвєродонецького МВ ДВС від 08.05.2019 про відкриття виконавчого провадження № 59052707, з якої дізналася про існування винесеної на адресу позивача вимоги ГУ ДФС у Луганській про сплату боргу від 16.11.2018 № Ф-47-25У про стягнення недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 20768,14 грн. Позивач безпосередньо від відповідача вимоги від 16.11.2018 № Ф-47-25У не отримувала. На адвокатський запит представнику позивача була надана лише копія корінця вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У з посиланням нате, що сама вимога № Ф-47-25У була надіслана до органу державної виконавчої служби відповідно до Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449. Зі змісту вказаного корінця вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У вбачається, що за позивачем станом на 27.02.2019 утворився борг зі сплати єдиного внеску у розмірі 20768,14 грн. Період, протягом якого утворився вказаний борг, в корінці вимоги не вказаний. Крім того, 05.06.2019 позивач засобами поштового зв`язку отримала від ГУ ДФС у Луганській області вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 15.05.2019 № Ф-47-25, згідно якої у позивача станом на 30.04.2019 існує заборгованість зі сплати єдиного внеску у розмірі 37120,28 грн, в тому числі недоїмка - 36950,28 грн та штраф 170 грн. Період, протягом якого утворився вказаний борг, у вимогі не вказаний.

На думку позивача, оскільки він перебуває на обліку в контролюючому органі, розташованому на території населеного пункту, де проводилась антитерористична операція, яка на даний час триває, тому позивач на період проведення антитерористичної операції є звільненим від обов`язків зі сплати єдиного внеску та від відповідальності у вигляді застосування до нього штрафних та фінансових санкцій за невиконання обов`язків платника єдиного внеску.

З огляду на викладене, позивач вважає вимоги про сплату боргу від 16.11.2018 № Ф-47-25У та від 15.05.2019 № Ф- 47-25 такими, що суперечать чинному законодавству України та підлягають скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 171 КАС України суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Зазначена позовна заява відповідає вимогам статей 160, 161, 172 КАС України, підстав для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі не встановлено, тому вважаю за необхідне відкрити провадження у цій справі.

Оглядом позовної заяви встановлено, що позивачем заявлені такі клопотання: про розгляд справи за правилами спрощеного провадження, про витребування доказів.

Щодо клопотання позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Частинами першою, другою та третьою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до пункту 6 частини шостої статті 12 КАС України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною першою статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною п`ятою статті 262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за можливе розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), а тому клопотання позивача належить задоволенню.

Що стосується клопотання про витребування у Сєвєродонецькому міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Луганській області оригіналу вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 16.11.2018 № Ф-47-25У суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За приписами частини третьої статті 77 КАС України докази суду надають учасники справи. Суд може запропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина друга статті 77 КАС України).

Відповідно до частини другої статті 79 КАС України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом із поданням позовної заяви.

Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу (частина четверта статті 79 КАС України).

Згідно з частиною першою статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною другою статті 80 КАС України визначено вимоги до клопотання про витребування доказів, зокрема: обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати (пункт 2); заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу (пункт 4).

Процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування страхувальниками, визначеними Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів визначає Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджена Наказ Міністерства фінансів України 20.04.2015 № 449 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 04 травня 2018 року № 469) зареєстрована в Міністерстві юстиції України 07 травня 2015 року за № 508/26953 (далі - Інструкція).

Так у відповідності до пунктів 3 та 4 Розділу VI Інструкції вимога про сплату боргу (недоїмки) формується на підставі даних інформаційної системи органу доходів і зборів на суму боргу, що перевищує 10 гривень. Після формування вимоги про сплату боргу (недоїмки) та внесення даних до відповідного реєстру вимога надсилається (вручається) платнику. При надсиланні вимоги платнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення корінець вимоги залишається в органі доходів і зборів. При врученні вимоги платнику під підпис така вимога залишається у платника, а корінець вимоги, на якому платник проставляє свій підпис,- в органі доходів і зборів.

З огляду на вищевикладене, вбачається, що вимога складається в одному примірнику, оригінал вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У був надісланий позивачу, а у Головного управління ДФС у Луганській області залишився лише її корінець.

Тобто Головне управління ДФС у Луганській області не мало змоги надіслати Сєвєродонецькому міському відділі державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Луганській області оригінал вимоги про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У.

Таким чином, клопотання представника позивача про витребування оригіналу вимоги є безпідставним, тому суд вважає за необхідне відмовити позивачу у його задоволенні.

Крім того, керуючись положеннями статті 9, 77, 80 КАС України, суд вважає за необхідне з власної ініціативи витребувати докази, яких, на думку суду, не вистачає для з`ясування всіх обставин у справі.

Керуючись статтями 5, 12, 19, 20, 32, 160, 161, 168, 171, 174, 175, 256, 257, 260, 261, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

У разі заперечень учасників справи проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) - встановити строк для подання відповідної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

У задоволенні клопотання представника позивача про витребування оригіналу вимоги відмовити.

Запропонувати Головному управлінню ДФС у Луганській області надати до суду протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше ніж до першого судового засідання:

- відзив на позовну заяву разом зі всіма доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, якщо такі докази не надані позивачем, та доказами, що підтверджують надіслання (надання) позивачу копії відзиву та доданих до нього документів.

Роз`яснити відповідачу, що відповідно до частини четвертої статті 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити строк для подання до суду відповіді на відзив та заперечення - протягом 5 днів з дня одержання відзиву (відповіді на відзив), але не пізніше ніж до першого судового засідання.

Зобов`язати Головне управління ДФС у Луганській області надати до суду у строк до 15 липня 2019 року, такі докази:

- інтегровану картку платника станом на час розгляду справи;

- належним чином засвідчені копії вимог про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У та від 15.05.2019 № Ф-47-25;

- всі наявні матеріали, що взяті відповідачем до уваги при прийнятті вимог про сплату боргу (недоїмки) від 16.11.2018 № Ф-47-25У та від 15.05.2019 № Ф-47-25.

Запропонувати позивачу у строк до 15 липня 2019 року надати у належним чином засвідчених копіях такі докази:

- паспорт громадянина України;

- картку фізичної особи - платника податків.

Роз`яснити сторонам, що згідно з частинами другою, четвертою, п`ятою статті 94 КАС України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Відповідно до вимог пунктів 5.26, 5.27 Національного стандарту України Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації «Вимоги до оформлювання документів» (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Держспоживстандарту України від 7 квітня 2003 року № 55, відмітка про засвідчення копії документа складається зі слів «Згідно з оригіналом», назви, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії. Підпис відповідальної особи на документі засвідчують відбитком печатки організації. Згідно з пунктом 4.5 ДСТУ 4163-2003 у документах, що їх оформлюють на двох і більше сторінках, реквізити 26 - відбиток печатки, 27 - відмітка про засвідчення копії проставляють після тексту (21).

Попередити сторони, що відповідно до частини дев`ятої статті 79 КАС України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України http://court.gov.ua/fair/sud1270/.

Повідомити сторони про можливість реєстрації в системі «Електронний суд» для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, для чого потрібно:

- зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua;

- подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України у вищевказаному розділі.

Копію ухвали про відкриття провадження в адміністративній справі надіслати учасникам справи разом з витягом про їхні процесуальні права та обов`язки, встановлені статтями 44, 47 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідачу разом з ухвалою про відкриття провадження у справі надіслати копію адміністративного позову разом з доданими до нього документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяК.О. Пляшкова