Справа № 826/19404/16
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

Імнем України

18 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Сорочка Є.О.,

суддів Коротких А.Ю.,

Федотова І.В.,

за участю секретаря с/з Грисюк Г.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року, що прийнята о 10 год 13 хв. у місті Києві, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_3 до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Ковальчука Сергія Павловича, за участю третіх осіб - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання протиправним дій, зобов`язати вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив скасувати реєстраційні дії "Реєстрація права власності", що проведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Ковальчуком С.П. на підставі рішень про державну реєстрацію прав №32682199 в розділі на об`єкт нерухомого майна номер 000.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року позов залишено без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача у судове засідання.

ОСОБА_1 в інтересах малолітнього ОСОБА_2 в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення, а справу направити для продовження розгляду, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом порушено норми процесуального права.

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що підстави для залишення позову без розгляду були відсутні.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу просить відмовити у її задоволенні, посилаючись на необґрунтованість доводів скаржника.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Частина третя статті 124 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) передбачає, що судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси - шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.

За змістом частини другої статті 307 КАС про дату, час та місце розгляду справи повідомляються учасники справи, якщо справа відповідно до цього Кодексу розглядається з їх повідомленням.

З наведених загальних правил здійснення судових викликів і повідомлень випливає, що судовий виклик або судове повідомлення здійснюється шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу, а за її відсутності шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою) або кур`єром.

Відповідно до частини п`ятої статті 205 КАС у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз викладених норм дає підстави для висновку, що наслідки повторної неявки позивача у судове засідання у вигляді залишення позову без розгляду, можна застосовувати лише у випадку належного повідомлення позивача про розгляд справи.

Як вбачається з матеріалів справи, до суду першої інстанції 11.02.2019 надійшло клопотання позивача, у якому останній просив відкласти розгляд справи, що призначений на 14.02.2019, у зв`язку із пошуком нового представника (т. 2 а.с. 68).

У судовому засіданні 14.02.2019 судом першої інстанції у зв`язку із заявленим клопотанням позивача вирішено відкласти розгляд справи на 12.03.2019 (т. 2 а.с. 72-73).

Відповідно до частини першої статті 131 КАС учасники судового процесу зобов`язані під час провадження у справі повідомляти суд про зміну місця проживання (перебування, знаходження), роботи, служби.

У згаданій заяві позивач вказав свою адресу: АДРЕСА_1 , на яку судом першої інстанції і було направлено повістку про виклик до суду на 12.03.2019 (т. 2 а.с. 75).

Вказану повістку було повернуто на адресу суду з відміткою «за терміном зберігання» (т. 2 а.с. 77-78).

У судове засідання 12.03.2019 позивач не прибув, суд визнав його неявку неповажною та відклав розгляд справи на 23.04.2019 (т. 2 а.с. 79).

Повістку про виклик до суду на 23.04.2019 позивачем отримано 19.03.2019, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (т. 2 а.с. 82), проте, позивач у судове засідання 23.04.2019 не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив.

За таких обставин, оскільки позивач повторно не прибув у судове засідання без поважних причин, не повідомив про причини неявки, не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, то колегія суддів дійшла висновку про правомірність рішення суду першої інстанції про залишення позову без розгляду відповідно до пункту 4 частини першої статті 240 КАС.

Посилання скаржника на те, що позивачем за допомогою системи «Електронний суд» 11.04.2019 було надіслано заяву про розгляд справи у засіданні 23.04.2019 без його участі (т. 2 а.с .94-95), колегія суддів відхиляє, оскільки відповідну роздруківку заяви було долучено лише до апеляційної скарги, у свою чергу, матеріали справи такої заяви позивача не містять, відсутні відомості про її подання та реєстрацію у суді першої інстанції також і в КП «ДСС».

Колегія суддів також звертає увагу на те, що підсистема «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у визначеному порядку не розпочала функціонування.

За змістом підпункту 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

В газеті «Голос України» (№ 42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення Державної судової адміністрації України, згідно якого відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС), Державна судова адміністрація України повідомила про відкликання оголошення, опублікованого в газеті "Голос України" (№ 229 (6984) від 01.12.2018).

З огляду на викладене, на сьогоднішній день Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система роботу не розпочала

Відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

За таких обставин, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави вважати, що позивач у встановлений строк та у визначеному законом порядку просив суд здійснювати розгляд справи за його відсутності.

Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду апеляційної скарги колегія суддів суду апеляційної інстанції дійшла висновку, що суд першої інстанції прийняв правильне рішення про залишення позову без розгляду.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, оскільки ґрунтуються на невірному трактуванні фактичних обставин та норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

За змістом частини першої статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись статтями 34, 243, 312, 316, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 як представника малолітнього ОСОБА_2 залишити без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 квітня 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Є.О. Сорочко

Суддя А.Ю. Коротких

Суддя І.В. Федотов

Повний текст постанови складений 24.06.2019.