Справа № 442/3336/19
Суддя: Гарасимків Л. І.
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №442/3336/19
Провадження №2-а/442/84/2019
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2019 року

Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - Гарасимків Л.І.

при секретарі - Петрів В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дрогобичі справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коцан Руслан Мар"янович до відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови.

В обгрунтування заявлених вимог посилається на те, що постановою начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак Андрія Марковича №18/19-п по справі про адміністративне правопорушення від 22 квітня 2019 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст.96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 9350 гривень, за те, що начебто ним, співвласником кв. АДРЕСА_1 , було здійснено реконструкцію квартири з прибудовою поверху з мансардою зовнішнім розміром 4,9*6,37 м.п., демонтувавши вхідні сходи та дерев`яну веранду площею 5,8 м.кв., без права на виконання будівельних робіт. У 2018 році, позивачем начебто повторно розпочато прибудову, влаштовано фундамент до самочинно прибудованої будівлі до квартири також без затвердженої проектної документації. На момент проведення перевірки до квартири №1 здійснено прибудову поверху з мансардою із віконними та дверними прорізами, незавершеними зовнішніми оздоблювальними будівельними роботами та влаштовано фундамент до існуючої прибудови розміром 11,87*4,6+3,92*6,36 м.п., чим порушено п.1. ч.І. ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», абз.2 п.5., п.13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011р. №466 «Деякі питання виконання підготовчих та будівельних робіт», ст.7,9,27 Закону України «Про архітектурну діяльність», п.3.25а ДБН 360-92 містобудування та планування та забудова міських і сільських поселень. Зазначена постанова була винесена на підставі складеного 10.04.2019р. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради Акту за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №18/19 та відповідно Протоколу №18/19-1 від 10.04.2019р. Просить позов задоволити.

В судове засідання представник позивача адвокат Коцан Р.М. не з`явився, однак від нього поступила заява, в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності, заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задоволити.

Відповідач - представник відділу державного архітектурно - будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради в судове засідання не з`явився, а тому суд розглянув справу у відсутності представника відповідача на підставі наявних доказів по справі.

Що також дає суду відповідно до ст.41 КАС проводити судовий розгляд без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу.

Перевіривши письмові матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступних міркувань.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямування на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон України №3038-УІ), Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівельної діяльності» (далі - Закон України № 208/94-ВР), Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466.

Статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою / Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Вказаним порядком визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

В справі «Рисовський проти України» встановлено, що відповідно до принципу належного урядування, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

Крім того, судом взято до уваги той факт, що здійснення прибудови до кв. АДРЕСА_1 відбулось у 2008 році. Проте, всі нормативно-правові акти, зазначені у переліку згідно Акту від 10.04.2019р., Протоколу від 10.04.2019р. та оскаржуваної Постанови, були прийняті та вступили в дію після виникнення зазначеного факту, що Відповідач вважає правопорушенням. Отже, притягнення до відповідальності особи на підставі норм, які не були введені в дію, є необгрунтованим.

Крім того, з Акту від 10.04.2019р., Протоколу від 10.04.2019р., Постанови від 22.04.2019р., а також Свідоцтва про право власності на квартиру (будинок) від 14.03.1997р. є наявним, що окрім Позивача по справі, співвласниками квартири АДРЕСА_1 є також ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 . Прот®, Відповідачем безпідставно визначено особу, якого визнано винним начебто у скоєнні правопорушення - саме ОСОБА_1 . Обгрунтування такого в Акті та Протоколі також не зазначено.

Відповідно до ст.245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Оскільки, предметом оскарження є постанова про притягнення до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, тому суд зобов`язаний перевірити законність та обґрунтованість складення постанови та дослідити, чи було дотримано порядок притягнення особи до відповідальності за правопорушення будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, з наданням їй можливості скористатись усіма правами, передбаченими чинним законодавством.

Відповідно дост.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За правилами ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Частиною 2 ст.286 КАС України визначено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

Згідно ч.І ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до конверту поштовий номер ПАТ «Укрпошта» вищевказаному відправленню присвоєний 580, що позивачем отримано 02.05.2019р., згідно роздруківки он-лайн сервісу відстеження поштових пересилань. У вказаному конверті ОСОБА_1 також отримано, зокрема Акт від 10.04.2019р. та Протокол від 10.04.2019р., а відтак судом визнано поважною обставиною пропуску десятиденного строку на оскарження Постанови від 22.04.2019р., оскільки така була винесена за його відсутності та отримана ОСОБА_1 02.05.2019р., а тому суд вважає, що слід поновити строк звернення до суду.

Згідно із ч.2 ст.71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідно до ч.3 ст.2 та до ст.11 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого суб`єкти владних повноважень зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Керуючись ст. ст. 7-11, 71-72, 86, 94, 128, 159, 162-163, 246 КАС України, суд, -

у х в а л и в :

Позовні вимоги ОСОБА_1 , інтереси якого представляє адвокат Коцан Руслан Мар"янович до відділу державного архітектурно -будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської Ради про визнання протиправною та скасування постанови, задоволити.

Визнати протиправною та скасувати Постанову начальника відділу державного архітектурно -будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської Ради Гритчак Андрія Марковича № 18-19п по справі про адімністративне правопорушення від 22.04.2019 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 9350 гривень.

Апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції може бути подано протягом десяти днів після його проголошення до Восьмого Апеляційного Адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено 26.06.2019р.

Суддя Л.І.Гарасимків