Справа № 160/9162/18
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 травня 2019 року Справа № 160/9162/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суду у складі:
головуючого судді Віхрової В.С.
при секретарі судового засідання Мосесові А.Р.
представника позивача Ковзун А.В.
представника відповідача Ямкового В.Ф.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Колективного підприємства "Магдалинівський маслозавод" про застосування заходів реагування, -
За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа передана до розгляду судді Віхровій В.С.
Позов обґрунтовано необхідністю часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг, пов`язаного p експлуатацією джерел утворення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, які були встановлені під час перевірки.
Згідно з ч. 2 ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ст. 261 КАС України відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі. Треті особи мають право подати пояснення щодо позову у строк, встановлений судом в ухвалі про відкриття провадження у справі, а щодо відзиву - протягом десяти днів з дня його отримання.
Згідно з ч.ч.1, 2 ст. 262 КАС розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.12.2018 р. у задоволенні клопотання Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про звільнення від сплати судового збору було відмовлено, відстрочено сплату судового збору у даній справі до ухвалення рішення по справі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.12.2018 р. позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у справі з викликом сторін у судове засідання, призначене на 19.12.2018 р. об 11:20 год.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.12.2018 р. провадження у справі було зупинено до перегляду ухвали про відкриття провадження від 06.12.2018 р. в порядку апеляційного провадження.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 27.02.2019 р. ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.12.2018 р. у справі №160/9162/18 залишено без змін.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05.04.2019 р. провадження у справі було поновлено у зв`язку із поверненням справи після апеляційного розгляду.
Судове засідання призначено на 24.04.2019 р. о 10:20 год.
23.04.2019 р. через канцелярію Дніпропетровського окружного адміністративного суду представником відповідача подані заява про залишення позову без розгляду та клопотання про залучення доказів до матеріалів справи.
У судове засідання 24.04.2019 р. представник відповідача не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, що підтверджується матеріалами справи. Для повторного виклику сторін, розгляд справи відкладено до 10:20 год. 15.05.2019 р.
У судове засідання 15.05.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
На розгляд суду представником відповідача було поставлено питання щодо залишення позовної заяви без розгляду з підстав пропуску строку звернення до суду з даним позовом, яке залишено без задоволення ухвалою суду від 15.05.2019 р.
Представником позивача було заявлено клопотання про відкладення розгляду справи для можливості ознайомлення з матеріалами справи, у зв`язку із чим розгляд справи відкладено до 13:00 год. 29.05.2019 р.
У судове засідання 29.05.2019 р. прибули уповноважені представники сторін.
Представник позивача надав додаткові пояснення по справі, позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.
Представник відповідача проти позову заперечував, просив відмовити в задоволенні позовної заяви.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін у справі, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011р. №454/2011, Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів України. Держекоінспекція України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Відповідно до п.4 Положення, Держекоінспекція України відповідно до покладених завдань, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря щодо наявності та додержання дозволів на викиди забруднюючих речовин (підпункт "г" пункту 2 частини 4 Положення).
Відповідно до пункту 7 Положення, Держекоінспекція України здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, морські екологічні інспекції (Азовська, Азово-Чорноморська, Північно-Західного регіону Чорного моря).
Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області здійснює свою діяльність на підставі Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерство екології та природних ресурсів України «Про затвердження положень про територіальні органи Держекоінспекції» №312 від 11.08.2017 р. (надалі Положення №312).
Таким чином, Державна екологічна інспекція у Дніпропетровській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, яка створена для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Від отримання примірника акту перевірки уповноважена особа підприємства відмовилась, про що свідчить відповідна відмітка.
Зазначене вище порушення визнане екологічною інспекцією як грубе порушення природоохоронного законодавства, яке стало підставою для звернення до суду з даною позовною заявою.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і прав, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) врегульовані законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (надалі - Закон №877-V).
Згідно зі статтею 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частиною 5 ст. 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Відповідно до положень ч.ч. 6 ст. 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.
Відносно процедури проведення перевірки заперечень до суду не надходило.
Судом встановлено, що основним видом діяльності відповідача є заготівля молока, виробництво молочних продуктів та реалізація молочної продукції.
-5 газових котлів типу АОГВ, які розташовані в адміністративному та побутовому корпусі, в приймальному відділені молока, в допоміжному приміщені (слюсарна, мийка автоцистерн);
-2 твердопаливних саморобних котлів, розташованих в будівлі прохідної та в адміністративній будівлі;
-термопакувальні машини в процесі фасування молочної продукції (молока, кисломолочних продуктів);
-обладнання, розташоване в цеху по виготовленню сухого молока (сушильна розпилювальна установка в цеху виготовлення сухого молока);
-2 холодильні установки (вагони рефрижератори), які обладнані установками ФУУБС 18 та ФАЛ-056/5;
-4 холодильні камери, обладнані установками типу ФАЛ-056/5, які заправлені ОРР;
-додаткове необліковане джерело викиду від компресорного цеху.
Згідно ч. 5 ст. 11 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.
У відповідності до основних термінів у галузі охорони атмосферного повітря, які визначено Законом України «Про охорону атмосферного повітря» та Інструкцією про зміст та порядок складання звіту проведення інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 10 лютого 1995 р. № 7, зареєстрованої Міністерством юстиції України 15 березня 1995 р. за №1/597:
викид - надходження в атмосферне повітря забруднюючих речовин або суміші таких речовин;
джерело викиду (джерело забруднення атмосфери) - об`єкт (підприємство, цех, агрегат, установка, транспортний засіб тощо), з якого надходить (поширюється) в атмосферне повітря забруднююча речовина або суміш таких речовин.
стаціонарне джерело забруднення атмосфери - підприємство, цех, агрегат, установка або інший нерухомий об`єкт, що зберігає свої просторові координати протягом певного часу і здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферу. Викиди від стаціонарних джерел викиду можуть бути організованими через організоване стаціонарне джерело викиду або неорганізованими через неорганізоване стаціонарне джерело викиду забруднюючих речовин.
організований викид - викид який надходить в атмосферу через спеціально споруджені газоходи, труби, аераційні ліхтарі та інші споруди.
неорганізований викид - викид, який надходить в атмосферу у вигляді ненаправлених потоків газопилової суміші від джерел забруднення не оснащених спеціальними спорудами для відведення газів газоходами, трубами та іншими спорудами
Глава 24 вказаної вище Інструкції визначає, що звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві повинен мати розділ «Характеристика джерел утворення забруднюючих речовин».
Поняття джерела утворення викиду забруднюючих речовин в атмосферне повітря наведено в п. 1.5 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, яка затверджена наказом Мінприроди № 639 від 10.12.2008, а саме: джерело утворення забруднюючих речовин - об`єкт, у якому відбувається утворення забруднюючих речовин.
Згідно ст. 12 Закону України «Про охорону атмосферного повітря» господарська чи інші види діяльності, пов`язані з порушенням умов і вимог до викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря і рівнів впливу фізичних та біологічних факторів на його стан, передбачених дозволами, може бути обмежена, тимчасово заборонена (зупинена) або припинена відповідно до законодавства.
Згідно ч. 7 ст. 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно з пунктом 5 Положення №312 Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі звертається до суду із позовом щодо обмеження чи зупинення діяльності підприємств і об`єктів незалежно від їх підпорядкування та форми власності, якщо їх експлуатація здійснюється з порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, вимог дозволів на використання природних ресурсів, з перевищенням нормативів гранично допустимих викидів впливу фізичних та біологічних факторів і лімітів скидів забруднюючих речовин.
Законодавством чітко визначено, що екологічна інспекція звертається до суду з позовом про застосування заходів реагування на підставі акту, яким зафіксовані порушення виявлені під час перевірки суб`єкта господарювання у встановлені законом строки (ч.7 ст.7).
Частиною 4 статті 4 Закону № 877-V передбачено, що виключно законами встановлюються органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.
Відповідно до статті 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25 червня 1991 року № 1264-XII (надалі - Закон № 1264-XII) завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.
Матеріали справи свідчать, що 23.04.2019 р. представником відповідача надані документи про повне усунення порушень, які полягли в основу позову.
До дозволу додано дозволені обсяги викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за номерами джерел викидів.
Позивачем було вказано, що у зв`язку з відсутністю звіту по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, на підставі якого видавався дозвіл, встановити яке саме технологічне обладнання відноситься до неорганізованих джерел викидів та чи відповідає воно фактичному стану підприємства інспекції встановити неможливо.
Разом з тим, суд звертає увагу, що позивачем вказані джерела викидів за номерами, які не збігаються з тими, що містяться у дозволі.
З приводу цього суд зазначає, згідно листа №85 від 05.03.2019 року про надання інформації в доповнення до листа №135-а від 03.10.2018 року підприємство повідомило позивача про виконання п.2 припису, а саме про проведення інвентаризації джерел вимірів забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням всіх джерел утворення, і про те, що звіт розглянуто та зареєстровано Департаментом екології та природних ресурсів облдержадміністрації (лист №3-264/0/261-19 від 14.01.2019 р.).
Отже, інспекція була обізнана про отримання підприємством дозволу та проведення інвентаризації, про відсутність яких зазначає. Відтак встановити відповідність дозволу фактичному стану підприємства є можливим та входить до повноважень екологічної інспекції.
В матеріалах справи також міститься копія листа Департаменту екології та природних ресурсів щодо надання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел підприємства, в додатках до якого, зокрема, зазначені копії даного дозволу та звіт про інвентаризацію викидів забруднюючих речовин від стаціонарних джерел; копія Договору про проведення науково-дослідних робіт, розробку (передачу) науково-технічної (нормативної) продукції від 27.03.2019 р.; копія Паспорта установки очистки газу батареї циклонів А1-ОРЧ. Джерело викиду № 17.
Отже, долучені докази дають підстави вважати, що вимоги інспекції в частині, що стала підставою для звернення до суду, під час судового розгляду справи виконані.
Решта доводів висновків суду по суті спору не спростовують
Згідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо.
Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що порушення, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, перестали існувати та усунуті.
Відтак необхідності застосування заходів реагування до відповідача відсутні, у зв`язку із чим позовна заява задоволенню не підлягає.
За наслідками розгляду даної справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись ст. ст. 72-77, 90, 132, 139, 242-246, 250, 255, 257, 261, 297 КАС України, суд, -
У задоволенні позовної заяви Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області до Колективного підприємства "Магдалинівський маслозавод" про застосування заходів реагування, - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 07 червня 2019 року.

Суддя (підпис) Рішення не набрало законної сили 07.06.19 Суддя З оригіналом згідно Помічник судді В.С. Віхрова В.С. Віхрова Ю.Ю. Ковтун