Справа № 200/1701/19-а
Суддя: Казначеєв Едуард Геннадійович
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року справа №200/1701/19-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Казначеєва Е.Г., суддів: Ястребової Л.В., Компанієць І.Д., секретаря судового засіданні Кобець О.А., за участю представника позивача Денисової М.П., представника відповідача Скорженка А.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 березня 2019 р. у справі № 200/1701/19-а (головуючий І інстанції Грищенко Є.І.) за позовом Державного підприємства "Маріупольський морський торгівельний порт" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство «Маріупольський морський торгівельний порт» (далі позивач, ДП «Маріупольський морський торгівельний порт») звернулось до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі відповідач, ОВПП ДФС) в якому просило суд: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 10 січня 2019 року № .

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 26 березня 2019 року позовні вимоги задоволено, а саме судом: визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 10 січня 2019 року № ; стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на користь Державного підприємства Маріупольський морський торговельний порт судовий збір у розмірі 1921 грн.

Відповідач, не погодившись з судовим рішенням, подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволені позовних вимог. Апеляційна скарга обґрунтована тим, що пункт 14 Порядку № 1307 вказує, що квитанція в електронній формі є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації розрахунку коригування. За таких обставин квитанція є єдиним належним доказом реєстрації платником податкової накладної (розрахунку коригування). Крім того, платник податків не проявив належної податкової обачності та розпочав процедуру реєстрації розрахунків коригування в останній день граничного терміну їх реєстрації. Платник податків мав можливість уникнути несвоєчасної реєстрації податкових накладних у випадку, якщо б почав вживати відповідні заходи з реєстрації податкових накладних у більш короткий строк з дня їх виписки, а не в останній (граничний) день. Таким чином, саме платником податків не було вжито усіх можливих заходів до своєчасної реєстрації податкових накладних. Апелянт зазначає, що саме квитанція, а не скріншот з програми, відповідно до ч.2 ст. 74 КАС України, є єдиним належним доказом реєстрації платником податкової накладної (розрахунку коригування). В підтвердження своєї правової позиції апелянт посилається на висновки Верховного Суду викладені в постанові від 22.05.2019 у справі № 815/2457/18.

Представник позивача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував.

Представник відповідача в судовому засіданні доводи апеляційної скарги підтримав.

Суд, заслухавши суддю-доповідача, сторін, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, здійснюючи апеляційний перегляд у межах доводів та вимог апеляційної скарги, відповідно до частини 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, встановив наступне.

ДП «Маріупольський морський торговельний порт», зареєстроване як юридична особа.

Податковим органом було проведено камеральну перевірку даних Єдиного реєстру податкових накладних з питань порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість, складних у грудні 2017 року Державного підприємства Маріупольський морський торговельний порт.

За результатами вказаної перевірки складено акт від 11 грудня 2018 року № 675/28-10-47-10/01125755, яким встановлено порушення п. 192.1 ст. 192, п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України порушено граничні терміни реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість у Єдиному реєстрі податкових накладних, складених у грудні 2017 року на суму ПДВ 552 589, 59 грн., з порушенням терміну реєстрації на 15 і менше календарних днів (а.с.17-21).

Державним підприємством Маріупольський морський торговельний порт було подано заперечення на вказаний акт перевірки. Відповідач у відповіді від 09 січня 2019 року № 820/10/28-10-47-10 зазначив про відсутність підстав для задоволення заперечення (а.с.22-31).

10 січня 2019 року податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення № , яким до Державного підприємства Маріупольський морський торговельний порт на підставі п. 120-1 ст. 120 Податкового кодексу України застосовано штраф в розмірі 10 % у сумі 55258, 96 грн. (а.с.32-33)

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та фактам, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України Податкового кодексу України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу штрафні санкції, передбачені цим пунктом, не застосовуються на період зупинення такої реєстрації до прийняття рішення щодо відновлення реєстрації таких податкових накладних / розрахунків коригування згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

У разі реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної до початку проведення перевірки, предметом якої є дотримання вимог цього Кодексу щодо своєчасності реєстрації таких документів в Єдиному реєстрі податкових накладних, штрафні санкції, передбачені пунктом 120 1.2 цієї статті, не застосовуються.

Отже, порушення термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є податковим правопорушенням, за яке законом передбачена фінансова відповідальність у вигляді штрафних (фінансових) санкцій.

Згідно п.14.1.60 п. 14.1. ст. 14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Приписами підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України визначено, що платник податків, зокрема, зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів.

Відповідно до п. 192.1 статті 192 Податкового кодексу України, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних: постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації; отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Відповідно до п. 199.1, 199.3 199.5 ст. 199 Податкового кодексу України, у разі якщо придбані та/або виготовлені товари/послуги, необоротні активи частково використовуються в оподатковуваних операціях, а частково - ні, платник податку зобов`язаний нарахувати податкові зобов`язання виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, та скласти не пізніше останнього дня звітного (податкового) періоду і зареєструвати зведену податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних на загальну суму частки сплаченого (нарахованого) податку під час їх придбання або виготовлення, яка відповідає частці використання таких товарів/послуг, необоротних активів в неоподатковуваних операціях.

Платники податку, у яких протягом попереднього календарного року були відсутні неоподатковувані операції, а такі неоподатковувані операції почали здійснюватися у звітному періоді, а також новостворені платники податку проводять у поточному календарному році розрахунок частки використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях на підставі розрахунку, визначеного за фактичними даними обсягів з постачання оподатковуваних та неоподатковуваних операцій першого звітного податкового періоду, в якому задекларовані такі операції.

Розрахунок частки використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях подається до контролюючого органу одночасно з податковою декларацією звітного податкового періоду, в якому задекларовані такі оподатковувані та неоподатковувані операції.

Платник податку за підсумками календарного року здійснює перерахунок частки використання товарів/послуг та необоротних активів в оподатковуваних операціях виходячи з фактичних обсягів проведених протягом року оподатковуваних та неоподатковуваних операцій. У разі зняття з обліку платника податку, у тому числі за рішенням суду, перерахунок частки здійснюється виходячи з фактичних обсягів оподатковуваних та неоподатковуваних операцій, проведених з початку поточного року до дати зняття з обліку.

Частка використання товарів/послуг, необоротних активів в оподатковуваних операціях, визначена з урахуванням норм пунктів 199.2 - 199.4 статті 199 цього Кодексу, застосовується для проведення коригування сум податкових зобов`язань, зазначених у пункті 199.1 статті 199 цього Кодексу. Результати перерахунку сум податкових зобов`язань відображаються у податковій декларації за останній податковий період року. У разі зняття з обліку платника податку, у тому числі за рішенням суду, коригування відображається платником податку у податковій декларації останнього податкового періоду, коли відбулося зняття з обліку.

Згідно пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТ ЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, не можуть бути причиною неприйняття податкових накладних у електронному вигляді.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пп.14.1.133 п. 14.1 ст.14 Податкового кодексу України, операційний (банківський) день - частина робочого дня, протягом якої приймаються документи на переказ та на їх відкликання і, за наявності технічної можливості, здійснюється їх обробка, передача та виконання;

Згідно з пунктом 2-5, 11-15 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246) (у редакції на час подання коригувань) податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної (далі - розрахунок коригування) - електронний документ, який складається платником податку до податкової накладної відповідно до вимог Кодексу в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

Операційний день триває з 0 до 23-ї години.

До Реєстру вносяться відомості щодо податкових накладних та/або розрахунків коригування, які прийняті до Реєстру та підлягають реєстрації, реєстрацію яких зупинено, а також щодо яких комісією, визначеною пунктом 201.16 статті 201 Кодексу (далі - комісія), прийнято рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200 1.3, 200 1.9 статті 200 1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування.

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.

Наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року N 557 з метою нормативно-правового врегулювання обміну електронними документами з контролюючими органами відповідно до вимог законів щодо електронного документообігу та електронного цифрового підпису та згідно з Положенням про Міністерство фінансів України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 20 серпня 2014 року N 375, затверджено Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами (далі - Порядок № 557).

Відповідно до п.2 розділу І Порядку № 557, операційний день - частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг.

Перша квитанція - електронне повідомлення, що формується у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, програмним забезпеченням контролюючого органу за результатами автоматизованої перевірки електронного документа та засвідчує факт і час отримання такого електронного документа в момент такого отримання.

За п.3-5, 8-9, 11, 14 розділу ІІ Порядку № 557, автор створює електронні документи у строки та відповідно до порядку, що визначені законодавством для відповідних документів в електронному та паперовому вигляді, із зазначенням всіх обов`язкових реквізитів та з використанням надійного засобу ЕЦП, керуючись цим Порядком, а також Договором (крім фізичних осіб, які не є самозайнятими особами).

Після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення.

Перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

У разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Аналіз наведених норм законодавства дає підстави дійти до висновку, що податкові накладні та/або розрахунків коригування до податкових накладних в установлені законодавством терміни повинні бути складені та зареєструвати їх в Єдиному реєстрі податкових накладних з урахуванням граничних строків.

Тобто, законодавством передбачено подання платником податків у електронній формі податкових документів, зокрема, податкових накладних та розрахунків коригувань. Підставою для направлення до відповідного контролюючого органу податкової звітності в електронній формі є наявність укладеного між платником податків та контролюючим органом договору про визнання електронних документів. Прийняття податкової документації є обов`язком контролюючого органу, за умови дотримання вимог законодавства та правильності заповнення всіх обов`язкових реквізитів. При цьому, законодавством визначено виключні підстави для відмови у прийнятті податкової накладної.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, за результатами яких, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Квитанція надсилається платнику податку протягом операційного дня, який триває з 0 год. до 23 год., або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення. Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Матеріали справи свідчать, що позивачем на виконання вимог статті 199 Податкового кодексу України здійснений річний перерахунок частки використання товарів/послуг, необоротних активів.

У додатку 7 до податкової декларації з податку на додану вартість за грудень 2017 року зазначено про перерахунок частки використання товарів/послуг та необоротних активів в оподатковуваних операціях за даними податкових накладних, виписаних протягом 2017 року, а саме: до податкової накладної № 348 - розрахунок коригування № 537; до податкової накладної № 349 - розрахунок коригування № 538; до податкової накладної № 373 - розрахунок коригування № 539; до податкової накладної № 386 - розрахунок коригування № 540; до податкової накладної № 467 - розрахунок коригування № 541; до податкової накладної № 468 - розрахунок коригування № 542; до податкової накладної № 601 - розрахунок коригування № 543; до податкової накладної № 535 - розрахунок коригування № 544; до податкової накладної № 534 - розрахунок коригування № 545; до податкової накладної № 677 - розрахунок коригування № 546; до податкової накладної № 680 - розрахунок коригування № 547; до податкової накладної № 538 - розрахунок коригування № 548; до податкової накладної № 423 - розрахунок коригування № 549; до податкової накладної № 422 - розрахунок коригування № 550; до податкової накладної № 580 - розрахунок коригування №551; до податкової накладної № 536 - розрахунок коригування № 552; до податкової накладної № 535 - розрахунок коригування № 553; до податкової накладної № 536 - розрахунок коригування № 554.

Відповідно до наявних в матеріалах справи скриншотам з програми M.E.Doc, позивачем розрахунки коригування були направлені до ДФС в граничний строк 15 січня 2018 року у межах операційного дня.

Відповідно до квитанцій №1, розрахунки коригування доставлені податковому органу 15 січня 2018 року до закінчення операційного дня. Проте, вказані розрахунки коригування не були прийняті з підстав «рядок 1. Порушення вимог порядку заповнення податкової накладної та розрахунку коригування до податкової накладної, а саме: у графі «Номенклатура товарів/послуг» зазначено «Частка використання товарів/послуг, необоротних активів в неоподатковуваних операціях згідно із п. 199.1 ст.199 ПКУ у (січень - грудень) 2017 року згідно реєстру», тоді як в податковій накладній , яка коригується, зазначено «Частка використання товарів/ послуг, необоротних активів в неоподатковуваних операціях згідно із п. 199.1 ст. 199 ПКУ у (січень - грудень) 2017 р. згідно реєстру» (а.с.44-46, 52-54, 60-62, 68-70, 76-78, 82-84, 96-98, 104-106, 110-112, 116-118, 130-132, 138-140, 144-146, 152-154, 160-162, 166-168, 176-178, 182-184)

Зазначені квитанції по всім розрахункам коригування надійшли тільки 16 січня 2018 року, тобто, наступного операційного дня. Зазначене є порушенням п.201.10 ст.201 ПК України, Порядків № 1246 та № 557.

Також, суд зазначає, що квитанція не містить конкретизацію в чому саме полягає порушення заповнення розрахунку коригування до податкової накладеної.

Позивачем повторно 16.01.2019 та 17.01.2019 у межах операційного дня надіслано вказані розрахунки. Розрахунки коригування за квитанціями № 1 від 16.01.2019, 17.01.2019 не були прийняті з тих же підстав (а.с. 47-49, 55-57, 63-65, 71-73, 79-81, 88-89, 90-99, 85-87, 99-101, 119-121, 122-127, 133-135, 147-149, 155-157, 169-173)

В подальшому 16.01.2019, 17.01.2019, 18.01.2019 у межах операційного дня позивачем знову повторно надіслано вказані розрахунки, які були прийняті за квитанцією № 1 від 16.01.2019, 17.01.2019 та 18.01.2019, (а.с. 50-51, 58-59, 66- 67, 74-75, 79-81, 94-95, 102-103, 107-109, 113-115, 128-129, 136-137, 141-143, 150-151, 158-159, 163-165, 174-175, 179-181, 185-187)

При цьому, досліджуючи вказані розрахунки коригування, суд встановив, що зазначені розрахунки подані позивачем ідентичні розрахункам поданим 15.01.2019.

Тобто, матеріали справи свідчать, що запит на реєстрацію розрахунків коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних ініційованих позивачем 15 січня 2018 року є тотожним ініціації зазначених розрахунків коригувань 16.01.2019 - 18.01.2019.

Отже, позивачем було вчинено ті самі дії щодо реєстрації розрахунків коригувань, з тією лише відмінністю, що подані до реєстрації 15 січня 2018 року розрахунки коригування не були зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних з невідомих позивачу причин, а квитанції у відповідності до абз. 9 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України позивачу надіслані з порушенням строку, не протягом операційного дня - 16.01.2019.

Як зазначалось, за пунктом п.201.10 ст.201 ПК України, якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За таких обставин, суд погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України, розрахунки коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних саме в операційний день, коли вони були надіслані 15.01.2018,

Суд зауважує, що відповідно до пункту 109.1 статті 109 Податкового кодексу України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Оскільки судами встановлено, що позивач не допустив протиправних дій у даному випадку, тому останній не підлягає притягненню до відповідальності.

Суд не приймає посилання апелянта на те, що позивач не проявив належної податкової обачності та розпочав процедуру реєстрації розрахунків коригування в останній день граничного терміну їх реєстрації, отже, саме платником податків не було вжито усіх можливих заходів до своєчасної реєстрації податкових накладних, оскільки, зазначене не може вважатися неналежним виконанням платником податків своїх обов`язків, Порядком не встановлено будь-яких обмежень платнику у надсиланні податкових накладних для реєстрації в останній день 15-денного строку.

Щодо посилання апелянта на те, що єдиним належним доказом реєстрації платником податкової накладної (розрахунку коригування) є квитанція, а не скріншот з програми, суд зазначає, що скріншоти з програми є належним доказом у відповідності до ст. 73 КАС України оскільки містить інформацію щодо предмета доказування.

Крім того, з огляду на підстави відмови у прийнятті первинно скерованих розрахунків коригувань, які були скеровані у граничні строки, вбачається формальний підхід податкового органу щодо відмови у прийнятті, оскільки, як вже зазначалось, вказані розрахунки коригування були в подальшому прийнятті з тотожною інформацією. Тобто, фактично не вбачаючи в діях або бездіяльності позивача ознак протиправності при первинному їх скеруванні до ДФС.

За таких обставин, суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач вчасно, у встановлені пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строки здійснені визначені цією статтею та Порядками, однак невчасна їх реєстрація у Єдиному реєстрі податкових накладних сталась не з вини позивача, а відтак не може бути підставою для притягнення його до відповідальності за порушення строку реєстрації податкових накладних у вигляді штрафу, передбаченого у статті 120-1 Податкового кодексу України.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 14 лютого 2019 року у справі №809/1040/17, від 28 березня 2019 року у справі №809/1420/17 та від 10 червня 2019 року у справі №802/1825/16-а.

Суд не приймає посилання на висновки Верховного Суду викладені у постанові від 22 травня 2019 року у справі №815/2457/18, оскільки у справі, що розглядалась Верховним Судом, квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, якою документ прийнято не було, надіслана податковим органом у межах операційного дня, тобто, з додержанням п.201.10 ст.201 ПК України, Порядків № 1246 та № 557, тобто, судом надавалось оцінка іншим обставинам.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, апелянтом не доведено правомірності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, а тому оскаржуване рішення є протиправними та підлягає скасуванню.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про те, що при розгляді справи судом першої інстанції було допущено неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.

Статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому при таких обставинах апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись статями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 березня 2019 р. у справі № 200/1701/19-а - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 26 березня 2019 р. у справі № 200/1701/19-а - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та відповідно до ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України може бути оскаржена до Верхового суду протягом тридцяти днів з дати складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено та підписано колегією суддів 25 червня 2019 року.

Суддя-доповідач Е.Г. Казначеєв

Судді Л.В. Ястребова

І.Д. Компанієць