Справа № 855/225/19
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2019-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/225/19
УХВАЛА

30 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Губської Л.В., Епель О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови в частині, зобов`язання вчинити дії, визнання незаконним та скасування роз`яснення в частині, -

В С Т А Н О В И В:

У червні 2019 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з позовом до Центральної виборчої комісії (далі - Відповідач, ЦВК) про:

- визнання протиправною та скасування постанови ЦВК від 25.06.2019 року №1317 «Про відмову в реєстрацію кандидатів у народні депутати України ОСОБА_6 . , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , висунутих у порядку самовисування на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року» в частині відмови в реєстрації ОСОБА_1 ;

- зобов`язання ЦВК повторно розглянути подані ОСОБА_1 документи для реєстрації кандидатом в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі №211 на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року та прийняти рішення, передбачене Законом України «Про вибори народних депутатів України»;

- визнання незаконним та скасування абзацу 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, зі змінами.

Перевіривши подану позовну заяву, суд приходить до висновку, що позовні вимоги в частині визнання незаконним та скасування абзацу 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, зі змінами, підлягають залишенню без розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 9 ст. 108 Закону України «Про вибори народних депутатів України» рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, членів цих комісій, органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, засобів масової інформації, інформаційних агентств, підприємств, установ, організацій, їхніх посадових та службових осіб, творчих працівників засобів масової інформації та інформаційних агентств, кандидатів, їхніх довірених осіб, партій, їхніх посадових осіб та уповноважених осіб, офіційних спостерігачів, що порушують законодавство про вибори, можуть бути оскаржені до суду в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

При цьому, відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом чи процесом референдуму.

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що складові виборчого спору, за якими останній вважається таким, що виникає під час виборчого процесу, та правовідносини, у межах яких виник цей спір, повинні бути пов`язані з виборчим процесом.

Згідно ч. 1 ст. 11 Закону України «Про вибори народних депутатів України» виборчий процес - це здійснення суб`єктами, визначеними статтею 12 цього Закону, виборчих процедур, передбачених цим Законом.

Частинами 4, 5 статті 11 Закону України «Про вибори народних депутатів України» передбачено, що початок виборчого процесу чергових виборів оголошує Центральна виборча комісія в строки, встановлені цим Законом.

Виборчий процес включає такі етапи: 1) висування кандидатів у депутати; 2) утворення виборчих комісій (крім Центральної виборчої комісії); 3) реєстрація кандидатів у депутати; 4) проведення передвиборної агітації; 5) утворення спеціальних виборчих дільниць, що існують на тимчасовій основі; 6) складання списків виборців, їх перевірка та уточнення; 7) голосування; 8) підрахунок голосів виборців та встановлення підсумків голосування; 9) встановлення результатів виборів депутатів та їх офіційне оприлюднення; 10) припинення повноважень окружних та дільничних виборчих комісій.

Тобто, пов`язаність правовідносин з виборчим процесом полягає в тому, щоб ці правовідносини виникли в межах виборчого процесу й стосувалися підготовки та проведення виборів.

Приписи ч. 3 ст. 16 Закону України «Про вибори народних депутатів України» визначають, що позачергові вибори депутатів відбуваються в останню неділю шістдесятиденного строку з дня опублікування Указу Президента України про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України, виданого відповідно до Конституції України.

Відповідно до ч. 4 ст. 16 Закону України «Про вибори народних депутатів України» виборчий процес позачергових виборів депутатів починається з дня, наступного після дня опублікування Указу Президента України, зазначеного у частині третій цієї статті.

Указ Президента України «Про дострокове припинення повноважень Верховної Ради України та призначення позачергових виборів» від 21.05.2019 року № 303/2019 опубліковано у газеті «Урядовий кур`єр», 23.05.2019 року. Відтак, виборчий процес з позачергових виборів народних депутатів України розпочався 24.05.2019 року.

З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне зазначити таке.

Положення ч. 3 ст. 273 КАС України визначають, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Указом Президента України від 29.12.2017 року 455/2017 «Про ліквідацію апеляційних адміністративних судів та утворення апеляційних адміністративних судів в апеляційних округах» було ліквідовано Київський апеляційний адміністративний суд та одночасно утворено Шостий апеляційний адміністративний суд в апеляційному окрузі, що включає Київську, Черкаську, Чернігівську області та місто Київ, з місцезнаходженням у місті Києві.

Відповідно до ч. 6 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Київський апеляційний адміністративний суд продовжував здійснювати правосуддя на території Київської, Черкаської, Чернігівської областей та міста Київ до опублікування в газеті «Голос України» повідомлення голови новоутвореного Шостого апеляційного адміністративного суду, який забезпечує здійснення правосуддя на відповідній території, про початок роботи новоутвореного суд.

Повідомлення про початок роботи Шостого апеляційного адміністративного суду було опубліковане 03.10.2018 року у Газеті «Голос України» №185 (6940).

Тобто, безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду можуть бути оскаржені виключно рішення, дії чи бездіяльність ЦВК або її члена.

При цьому, згідно ч. 6 ст. 273 КАС України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, ОСОБА_1 оскаржує, зокрема, абзац 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, у редакції постанови ЦВК від 11.06.2019 року № 983 «Про внесення змін до постанови Центральної виборчої комісії від 29 травня 2019 року № 909».

Викладене, у свою чергу, свідчить, що саме з 11.06.2019 року у розумінні вимог ч. 6 ст. 273 КАС України повинен обраховуватися п`ятиденний строк звернення до суду із позовом про оскарження такого рішення виборчої комісії.

За таких обставин, оскільки до Шостого апеляційного адміністративного суду дана позовна заява надійшла 29.06.2019 року, що засвідчено штампом реєстрації вхідної кореспонденції суду, остання подана поза межами встановленого процесуальним законом п`ятиденного строку.

Відповідно до ч. 5 ст. 270 Кодексу адміністративного судочинства України днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду. Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Таким чином, враховуючи, що оскаржуваний абзац пункту 1 Роз`яснень, які затверджені постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, внесений до них постановою ЦВК від 11.06.2019 року № 983, а ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом 29.06.2019 року, тобто поза межами встановленого процесуальним законом п`ятиденного строку, суд приходить до висновку, що позовна заява в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування абзацу 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, зі змінами, підлягає залишенню без розгляду на підставі ч. 5 ст. 270 КАС України.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого суд апеляційної інстанції звертає увагу, що відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що оскільки позовна заява в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування абзацу 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29.05.2019 року №909, зі змінами, подана з пропуском встановленого процесуальним законом п`ятиденного строку звернення до суду та з огляду на швидкоплинність виборчого процесу, остання підлягає залишенню без розгляду в указаній частині.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 248, 256, 270, 273 КАС України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії в частині позовних вимог про визнання незаконним та скасування абзацу 4 пункту 1 Роз`яснення щодо застосування деяких положень Закону України «Про вибори народних депутатів України» під час реєстрації кандидатів у народні депутати України, затверджене постановою ЦВК від 29 травня 2019 року №909, зі змінами, - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження в порядку ч. 1 ст. 272 КАС України та може бути оскаржене безпосередньо до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Головуючий суддя Степанюк Анатолій Германович

Судді: Епель Оксана Володимирівна

Губська Людмила Вікторівна