Справа № 826/15902/18
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2019-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

27 червня 2019 року № 826/15902/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомГромадського формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль»
до Міністерства екології та природних ресурсів України
провизнання протиправними дій, скасування висновку Третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: - Акціонерне товариство «Укргазвидобування»,
встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Громадське формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» (далі також - позивач) з позовом до Міністерства екології та природних ресурсів України (далі також - відповідач, Мінприроди), третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі також - третя особа), в якому просило:

- визнати протиправними дії відповідача з організації і проведення громадських слухань з обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля планової діяльності АТ «Укргазвидобування», , з провадження видобування вуглеводів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України згідно спеціального дозволу №1804 від 25.03.1999 року, що відбулося 26.07.2018 о 10:00 годині у приміщенні Reikartz Дніпро, м. Дніпро, вулиця Троїцька, 12 А.

- скасувати висновок від 17.08.2018 з оцінки впливу на довкілля планової діяльності АТ «Укргазвидобування», , з продовження видобування вуглеводів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України згідно спеціального дозволу№1804 від 25.03.1999 року, що відбулося 26.07.2018 о 10:00 годині у приміщенні Reikartz Дніпро, м. Дніпро, вулиця Троїцька, 12 А.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що оскаржуваний висновок складено відповідачем за результатами громадського обговорення, яке відбулося без повідомлення про таке обговорення керівництва Царичанської райдержадміністрації, а також сільрад, розташованих поблизу родовища Михайлівка населених пунктів, а також поза межами адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, що свідчить про порушення установленої законодавством процедури його складення.

Крім того, описова частина висновку не містить передбаченої законом інформації та ґрунтується на завідомо неправдивій інформації щодо класу небезпеки відходів, які утворюються в процесі експлуатації Михайлівського родовища.

Ухвалою суду від 02.11.2018 відкрито провадження у справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 29.11.2018 за клопотанням сторін призначено судове засідання для розгляду справи на 07.02.2019.

Відповідач у письмовому відзиві на позовну заяву просив відмовити у її задоволенні, стверджуючи про дотримання процедури складення оскаржуваного висновку, оскільки громадські слухання процесу оцінки впливу на довкілля планованої діяльності проведено належним чином згідно з пунктом 8 Порядку проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 №989, а саме в м. Дніпрі - адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці Дніпропетровської області, до складу якої входить Царичанський район, територія якого може зазнати впливу планової діяльності.

Крім того, всупереч доводам позивача, в оскаржуваному висновку відображено всю необхідну інформацію, яка є достовірною.

Третя особа у письмовому поясненні зазначила про необґрунтованість позовних вимог з огляду на дотримання процедури громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та правомірність оскаржуваного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, з метою отримання висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності з продовження видобування вуглеводнів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України, згідно із спеціальним дозволом від 25.03.1999 №1804 АТ «Укргазвидобування» оприлюднило повідомлення про планову діяльність (реєстраційний номер справи в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля ) в газетах «Голос України» від 17.03.2018, «Урядовий кур`єр» від 17.03.2018, а також розміщено на дошці оголошень Царичанської районної ради (копії оголошень містяться в матеріалах справи).

27.06.2018 на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля оприлюднено звіт з оцінки впливу на довкілля та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля.

Оголошення про початок громадських обговорень звіту з оцінки впливу на довкілля АТ «Укргазвидобування» опубліковано в газетах «Голос України» від 03.07.2018 та «Урядовий кур`єр» від 03.07.2018, а також розміщено на дошці оголошень Царичанської районної ради та Царичанської районної державної адміністрації (відповідні копії оголошень містяться в матеріалах справи).

Громадське обговорення повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, тривало 20 робочих днів з 20.03.2018 до 18.04.2018.

До повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, надійшли зауваження Громадського формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» від 27.03.2018 №41/03/18, які суб`єкт оцінки впливу на довкілля - АТ «Укргазвидобування» врахував.

Громадське обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля тривало 25 робочих днів з 27.06.2018 до 03.08.2018.

26.07.2018 в приміщенні готелю «Reikartz Dnipro» за адресою: м. Дніпро, вул. Троїцька, 12А відбулося громадське слухання з обговорення звіту оцінки впливу на довкілля планованої діяльності.

До звіту з оцінки впливу на довкілля надійшло зауваження Громадського формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» від 13.07.2018 №35/07/18, які АТ «Укргазвидобування» до уваги не взяті.

Звіт з оцінки впливу на довкілля розміщено в приміщеннях Мінприроди, АТ «Укргазвидобування» та філії ГПУ «Полтавагазвидобування».

За результатами оцінки впливу на довкілля планованої діяльності АТ «Укргазвидобування» з продовження видобування вуглеводнів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України згідно із спеціальним дозволом від 25.03.1999 №1804 Міністерство екології та природних ресурсів України прийняло висновок від 17.08.2018 №7-03/12-/1.

Не погоджуючись із цим висновком, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.

Відповідно до пункту 2 статуту Громадського формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» назване Громадське формування створене як громадське об`єднання на добровільних засадах з метою сприяння органам місцевого самоврядування, правоохоронним органам та органам виконавчої влади, а також посадовим особам у запобіганні та припиненні кримінальних і адміністративних правопорушень, захисті життя та здоров`я громадян, інтересів суспільства і держави від протиправних посягань, а також урятування людей і майна під час стихійного лиха та інших надзвичайних ситуацій, у тому числі з метою сприяння Національній поліції, проведення спільних заходів, вжиття заходів та сприяння органам державної влади та місцевого самоврядування щодо підвищення екологічної грамотності населення, створення комфортних умов життя громадян міста, захисті життя та здоров`я громадян , інтересів суспільства і держави від протиправних посягань, оприлюднення інформації щодо діяльності підприємств, які мають негативний впив на довкілля, для ефективного забезпечення екологічної безпеки, збереження та відновлення природи, зелених насаджень, архітектурної спадщини, розвитку культури, принципів та практики суспільної рівноправності громадян.

Відповідно до пунктів 9.3.2, 9.3.6, 9.4.7 та 9.11 Статуту до основних завдань Асоціації, поміж іншого, віднесено:

- здійснення громадського контролю за забезпеченням державою, суб`єктами господарювання ї громадянами охорони навколишнього природного середовища як важливої передумови життя і здоров`я людини шляхом охорони живої і неживої природи, захисту людей від негативного екологічного впливу шляхом досягнення гармонійної взаємодії особи, суспільства та природи, раціонального використання і відтворення природних ресурсів;

- виявлення фактів приховування, перекручення, надання недостовірної інформації стосовно фактів незаконного використання природних ресурсів;

- підтримка та захист громадян України та інших осіб, чиї права були порушені, зокрема підтримка в суді, звернення до органів місцевого самоврядування, Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, Верховної Ради, Президента України, громадськості;

- оскарження у судовому порядку рішень, дій або бездіяльності органів державної влади і управління, органів місцевого самоврядування та інших державних органів, які порушують екологічні права членів громадського формування, у порядку, передбаченому діючим законодавством.

З огляду на викладене суд уважає, що Громадське формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» вправі звернутися до суду з даним адміністративним позовом щодо оскарження дій та висновку Міністерства екології та природних ресурсів України.

З`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та пояснення, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України від 23.05.2017 №2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (далі - Закон № 2059).

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 1 цього Закону вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів.

Відповідно до частин першої-другої статті 2 Закону №2059 оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:

1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;

2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;

3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;

4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;

5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.

Абзацом першим частини першої статті 3 Закону №2059-VIII встановлено, що здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.

За змістом статті 4 Закону №2059-VIII у процесі оцінки впливу на довкілля забезпечується своєчасне, адекватне та ефективне інформування громадськості (частина перша).

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюються шляхом розміщення на офіційному веб-сайті в мережі Інтернет уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - на офіційному веб-сайті уповноваженого центрального органу із зазначенням дати офіційного оприлюднення документа (частина друга).

Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюються суб`єктом господарювання не пізніше трьох робочих днів з дня їх подання уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації (не менше двох), визначених суб`єктом господарювання, територія розповсюдження яких охоплює адміністративно-територіальні одиниці, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, а також розміщуються на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб (частина третя).

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган, органи місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, забезпечують суб`єкту господарювання протягом трьох днів з дня його звернення можливості для оприлюднення документів та інформації, зазначених у частинах третій та четвертій цієї статті, та розміщення і доступ до документації, зазначеної у частині п`ятій цієї статті, у місцях, доступних для громадськості у приміщеннях уповноваженого органу або органу місцевого самоврядування (частина шоста).

Уповноважений територіальний орган та уповноважений центральний орган забезпечують безоплатний доступ громадськості до всієї (з урахуванням вимог частини восьмої цієї статті) інформації, що стосується процесу прийняття висновку, в міру її надходження (частина сьома).

Опублікування інформації в друкованих засобах масової інформації, розміщення на дошках оголошень та виготовлення копій для їх фізичного розміщення з метою ознайомлення громадськості забезпечує суб`єкт господарювання. Суб`єкт господарювання одночасно з поданням звіту з оцінки впливу на довкілля подає уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу відомості, що підтверджують факт та дату опублікування, розміщення або оприлюднення в інший спосіб повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля. Уповноважений орган перевіряє та вносить зазначену інформацію до звіту про громадське обговорення (частина дев`ята).

За змістом статті 1 Закону №2059-VIII уповноважений центральний орган це - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до Положення про Міністерство екології та природних ресурсів України (далі - Положення №32), затвердженим постановою від 21.01.2015 №32, Мінприроди є центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізацію державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища та екологічної безпеки, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Відтак, в контексті Закону №2059-VIII уповноваженим центральним органом є Міністерство екології та природних ресурсів.

За змістом статті 7 Закону №2059-VIII громадське обговорення у процесі оцінки впливу на довкілля проводиться з метою виявлення, збирання та врахування зауважень і пропозицій громадськості до планованої діяльності.

Громадськість має право подавати будь-які зауваження чи пропозиції, які, на її думку, стосуються планованої діяльності, без необхідності їх обґрунтування. Зауваження та пропозиції можуть подаватися в письмовій формі (у тому числі в електронному вигляді) та усно під час громадських слухань із занесенням до протоколу громадських слухань. Письмові зауваження і пропозиції подаються під час громадського обговорення протягом строків, визначених частиною сьомою статті 5 цього Закону та частиною шостою цієї статті.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган зобов`язаний забезпечити громадське обговорення у процесі здійснення оцінки впливу на довкілля.

Громадське обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля, проводиться згідно із статтею 5 цього Закону.

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля проводиться у формі громадських слухань та у формі надання письмових зауважень і пропозицій (у тому числі в електронному вигляді).

Громадське обговорення планованої діяльності після подання звіту з оцінки впливу на довкілля починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля та надання громадськості доступу до звіту з оцінки впливу на довкілля для ознайомлення в порядку, визначеному статтею 4 цього Закону, і триває не менше 25 робочих днів і не більше 35 робочих днів. Усі пропозиції та зауваження громадськості, одержані протягом встановленого строку, підлягають обов`язковому розгляду уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженим центральним органом. Пропозиції, надані після встановленого строку, не розглядаються. У разі ненадання зауважень та пропозицій протягом визначеного строку вважається, що зауваження та пропозиції відсутні.

Уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган забезпечує підготовку звіту про громадське обговорення. Невід`ємною частиною звіту про громадське обговорення є відомості про оприлюднення інформації в порядку, визначеному цим Законом, та підтвердження такого оприлюднення, перелік матеріалів, наданих на розгляд громадськості, протоколи громадських слухань, усі отримані письмові зауваження і пропозиції громадськості, а також таблиця із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтоване відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій. Звіт про громадське обговорення вноситься до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля не пізніше строку, визначеного частиною сьомою статті 9 цього Закону. Вимоги до змісту та форми звіту про громадське обговорення встановлюються уповноваженим центральним органом.

Механізм проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля (далі - планована діяльність) визначено Порядком проведення громадських слухань у процесі оцінки впливу на довкілля (далі - Порядок №989), затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.12.2017 №989.

Згідно з пунктом 3 Порядку №989 уповноважений центральний орган або уповноважений територіальний орган забезпечує проведення громадських слухань у процесі громадського обговорення планованої діяльності шляхом:

- оприлюднення оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, а в разі необхідності - оголошення про проведення повторних громадських слухань;

- проведення громадських слухань;

- розгляду, повного врахування, часткового врахування або обґрунтованого відхилення зауважень і пропозицій громадськості, отриманих під час громадських слухань;

- підготовки і оприлюднення шляхом внесення до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля звіту про громадське обговорення.

Матеріалами справи підтверджується оприлюднення в установленому порядку оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля:

- Мінприроди - шляхом розміщення 27.06.2018 оголошення на веб-сайті Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля (підтверджується звітом про громадське обговорення планованої діяльності від 17.08.2018 №7-03/12-2018 316 318/2);

- АТ «Укргазвидобування» - шляхом розміщення вказаного оголошення в газетах «Голос України» від 03.07.2018 та «Урядовий кур`єр» від 03.07.2018, а також розміщено на дошці оголошень Царичанської районної ради та Царичанської районної державної адміністрації (підтверджується копіями оголошень).

Наведеним спростовуються доводи позивача про те, що керівництво Царичанської райдержадміністрації, а також сільрад, розташованих поблизу родовища Михайлівка населених пунктів не було повідомлено про проведення громадських обговорень.

Громадське слухання з обговорення звіту оцінки впливу на довкілля планованої діяльності відбулося 26.07.2018 в приміщенні готелю «Reikartz Dnipro» за адресою: м. Дніпро, вул. Троїцька, 12 А, що учасниками справи не заперечується.

Суд критично сприймає доводи позивача про проведення цього громадського обговорення поза межами адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, що обґрунтовується наступним.

Згідно з приписами пункту 8 Порядку №989 під час громадського обговорення планованої діяльності може проводитися одне або більше громадських слухань. Кількість громадських слухань визначається суб`єктом господарювання з урахуванням масштабів очікуваного впливу, а також таких умов:

- якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності;

- якщо вплив планованої діяльності поширюється на дві та більше областей, але менше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності та в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, кожної з таких областей;

- якщо вплив планованої діяльності поширюється більше ніж на третину областей України, громадські слухання проводяться за місцем провадження планованої діяльності, в адміністративних центрах адміністративно-територіальних одиниць третини областей України, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, та додатково в м. Києві.

Аналіз змісту наведеної правової норми дає підстави суду дійти висновку:

- про відсутність у Мінприроди повноважень щодо визначення конкретного місця проведення громадських слухань, оскільки такі повноваження надано суб`єкту господарювання, який самостійно визначає кількість громадських слухань.

Відтак, вищевказане місце проведення громадського слухання з обговорення звіту оцінки впливу на довкілля планованої діяльності було визначене самостійно АТ «Укргазвидобування»;

- про визначення АТ «Укргазвидобування» місця проведення громадського слухання відповідно до встановлених вимог.

Так, пунктом 8 Порядку №989 передбачено альтернативну можливість визначення суб`єктом господарювання місця проведення громадського обговорення якщо вплив планованої діяльності не поширюється за межі області, а саме або за місцем провадження планованої діяльності, або в адміністративному центрі адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Місцем проведення громадського слухання АТ «Укргазвидобування» визначило адміністративний центр адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності.

Як слідує з матеріалів справи, Михайлівське газове родовище розташоване на території Царичанського району Дніпропетровської області України на відстані 85-90 км в північно-західному напрямку від м. Дніпропетровськ. Найбільшими населеними пунктами, що розташовані на площі родовища і у безпосередній близькості від нього є села Михайлівка, Ігнатівка, Маячка, Ливенське, Гупалівка, Рівщина, Нехвороща.

Згідно з приписами статті 133 Конституції України систему адміністративно-територіального устрою України складають: Автономна Республіка Крим, області, райони, міста, райони в містах, селища і села. До складу України входять: Автономна Республіка Крим, Вінницька, Волинська, Дніпропетровська, Донецька, Житомирська, Закарпатська, Запорізька, Івано-Франківська, Київська, Кіровоградська, Луганська, Львівська, Миколаївська, Одеська, Полтавська, Рівненська, Сумська, Тернопільська, Харківська, Херсонська, Хмельницька, Черкаська, Чернівецька, Чернігівська області, міста Київ та Севастополь.

Отже, Дніпропетровська область є адміністративно-територіальною одиницею, адміністративний центр якої - місто Дніпро, що є загальновідомою обставиною.

Учасниками справи також не заперечується, що до складу Дніпропетровської області входить адміністративно-територіальна одиниця - Царичанський район, адміністративний центр якого - селище міського типу Царичанка.

З огляду на те, що Царичанський район, який може зазнати впливу від планованої діяльності АТ «Укргазвидобування», є адміністративно-територіальною одиницею Дніпропетровської області, суд уважає, що такого впливу може зазнати в цілому й Дніпропетровська область. Тому, АТ «Укргазвидобування» обґрунтовано визначило місце проведення громадського слухання в місті Дніпрі.

Доводи позивача про обмеження доступу мешканців району до участі в громадському обговоренні, яке відбулося в місті Дніпрі, у зв`язку з його віддаленням від місця провадження планованої діяльності, не заслуговують на увагу суду, оскільки, за висновком суду, проведення громадського обговорення саме в адміністративному центрі Дніпропетровської області мало на меті залучення більш ширшого кола громадян з метою обговорення впливу планованої діяльності АТ «Укргазвидобування».

За наведених обставин, суд уважає, що вищевказане громадське слухання відбулося відповідно до законодавства, тому відсутні підстави для задоволення вимоги позивача про визнання протиправними дій відповідача з організації і проведення громадських слухань з обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля планової діяльності АТ «Укргазвидобування», , з провадження видобування вуглеводів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України згідно спеціального дозволу№1804 від 25.03.1999 року, що відбулося 26.07.2018 о 10:00 годині у приміщенні Reikartz Дніпро, м. Дніпро, вулиця Троїцька, 12 А.

Водночас суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача про скасування висновок від 17.08.2018 №7-03/12-/1 з оцінки впливу на довкілля планової діяльності АТ «Укргазвидобування», , з продовження видобування вуглеводів (газ природний, супутні компоненти, гелій - корисні копалини загальнодержавного значення) Михайлівського родовища, що відноситься до Царичанського району Дніпропетровської області України згідно спеціального дозволу №1804 від 25.03.1999 року, що відбулося 26.07.2018 о 10:00 годині у приміщенні Reikartz Дніпро, м. Дніпро, вулиця Троїцька, 12 А.

Обґрунтовуючи цю позовну вимогу, позивач вказав про висловлення на громадських слуханнях зауважень з питань поводження з відходами, оскільки у висновку надано інформацію про утворення в процесі виробничої діяльності лише 4 видів відходів. Однак, відповідач не взяв до уваги ці зауваження, а у висновку не вказав про значну кількість відходів, які утворюються при експлуатації газового родовища, наприклад, відпрацьовані нафтопродукти (автотранспорт, автотракторна техніка, технологічне обладнання), відпрацьований спецодяг, відпрацьовані акумулятори, теплоізолюючі матеріали тощо.

Згідно з частиною першою статті 9 Закону №2059-VIII уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

Частиною четвертою статті 9 Закону №2059-VIII визначено, що в описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про:

1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля;

2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля;

3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.

Змістом оскаржуваного висновку підтверджується відображення у ньому інформації про надходження до Мінприроди зауважень і пропозицій до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля від Громадського формування з оцінки громадського порядку «Екологічний патруль».

Всупереч указаній вище правовій нормі оскаржуваний висновок не містить інформації стосовно того, які саме зауваження та пропозиції позивача враховані, які відхилені, однак суд не уважає, що відсутність такої інформації впливає на правомірність цього висновку.

При цьому доцільно зауважити, що зі змісту звіту громадського обговорення від 17.08.2018 №7-03/12-/2 вбачається врахування суб`єктом оцінки впливу низки зауважень та пропозицій позивача до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля.

У свою чергу листом Українського науково-дослідного інституту природних газів, що є філією АТ «Укргазвидобування», від 02.08.2018 №32/3030-7 підтверджується відхилення низки зауважень та пропозицій позивача, зокрема в частині, що стосується інформації про відходи, які утворюються в процесі планованої діяльності АТ «Укргазвидобування». Так, указаним листом позивача повідомлено про те, що в звіті надано інформацію щодо утворення всіх видів відходів в процесі планованої діяльності, зазначено всі види відходів, які утворюються при бурінні свердловини, а також щодо відходів, які утворюються в ході експлуатації установки комплексної підготовки газу, зазначено про те, що діяльність АТ «Укргазвидобування» здійснюється відповідно до Закону України «Про відходи».

Разом з тим в оскаржуваному висновку відображено, що в процесі роботи та обслуговування обладнання Михайлівського газового родовища утворюються такі відходи як брухт комбінований, лампи люмінесцентні, відходи комунальні (у т. ч. змішані, сміття з урн, сміття з території підприємств, обтиральні промаслені матеріали, брухт комбінований). Тимчасове зберігання відходів до передачі спеціалізованих підприємствам у відповідності до укладених договорів здійснюється згідно вимог санітарного законодавства України, що в свою черг унеможливлює вплив на стан навколишнього середовища. Наведене спростовує доводи позивача про відсутність цієї інформації в оскаржуваному висновку.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Дії відповідача, як суб`єкта владних повноважень, відповідали визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям.

Ураховуючи вищевикладене, позовні вимоги є необґрунтованими та не підлягають задоволенню судом у повному обсязі.

Підстави для вирішення питання про розподіл судових витрат у суду відсутні.

Керуючись статтями 2, 19, 77, 242-246, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Громадського формування з охорони громадського порядку «Екологічний патруль» (вул. Володимира Мономаха, 6, офіс 203, м. Дніпро, 49000, ) до Міністерства екології та природних ресурсів України (вул. Митрополита Василя Липківського, 35, м. Київ, 03035, ) відмовити у повному обсязі.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко