Справа № 460/435/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 червня 2019 року м. Рівне №460/435/19

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Самкової Т.А.; представника позивача Журова Р.В.; представника відповідача Федченка О.О.; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» до Рівненської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення.

В провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» (далі іменується позивач) до Рівненської митниці ДФС (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 18.01.2019.

Заяви по суті спору.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване рішення митного органу, яким класифіковано імпортований товар за іншим кодом УКТ ЗЕД, є протиправним, оскільки відповідно до Закону України «Про митний тариф», до розділу XIII «Вироби з каменю, гіпсу, цементу, азбесту, слюди або аналогічних матеріалів; керамічні вироби; скло та вироби зі скла» відноситься група «Скло та вироби зі скла». В групі 70 розділу ХІІІ Закону України «Про митний тариф України» за товарною позицією 7019 зазначається, зокрема, скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини), яка включає тонкі тканини (вуалі), полотна, мати, матраци, плити та інші неткані матеріали, в т.ч. за товарними позиціями 7019 31 мати, 7019 32 тонкі тканини (вуалі) та 7019 39 інші. Тому, позивач вважає, що відповідачем при визначенні коду товару було безпідставно застосовано товарну позицію 7019 39 інші. За таких обставин, товариство вказує, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм чинного митного законодавства України та підлягає скасуванню. Просив позов задовольнити повністю.

Відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, де вказано, що за результатами проведених лабораторних досліджень, здійснених з метою перевірки характеристик товару для визначення його коду згідно з УКТ ЗЕД, встановлено, що ні одна з основних характеристик товару, що відносить його до товарної позиції 701931, не підтверджена за результатами досліджень, а тому прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 18.01.2019, згідно якого товар кваліфіковано у товарній під категорії . Основним критерієм та факторами, що вплинули на віднесення товару до товарної під категорії 701939000 згідно з УКТ ЗЕД, є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару, як це розуміється в межах УКТЗЕД. Аналіз результатів лабораторних досліджень свідчить також про те, що досліджуваний зразок «мати з скловолокна» не може розглядатися в такій категорії товарів, як «тонкі тканини вуалі», що класифікуються в товарній під позиції 701932. При прийнятті оскаржуваного рішення про визначення коду товару, Рівненською митницею ДФС було дотримано встановленого чинним законодавством України порядку, не допущено жодних порушень норм матеріального чи процесуального права, та відповідно не порушено законних прав та інтересів позивача. Відповідач просить суд у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Позивач подав до суду відповідь на відзив, де наголосив, що у висновку Департаменту податкових та митних експертиз ДФС, на підставі якого прийнято оскаржуване рішення, зазначено, що встановити кількісний хімічний склад матеріалу зразків в умовах Львівського відділу немає можливості з технічних причин (відсутність необхідного обладнання), а визначення товщини зразків не проводилося у зв`язку з відсутністю товщиноміра, який забезпечує тиск на пробу в місці вимірювання в межах 0,020+/-0,002 МПа відповідно до вимог Держстандарту тощо. Тому, такий висновок не міг стати основою для прийняття рішення. Просив позов задовольнити повністю.

Ухвалою суду від 18.03.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 16.04.2019.

У підготовчому засіданні 16.04.2019 оголошено перерву до 19.04.2019.

Ухвалою суду від 19.04.2019 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» про призначення судової експертизи залишено без задоволення. У підготовчому засіданні 19.04.2019 оголошено перерву до 10.05.2019.

Ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати, від 10.05.2019 строк підготовчого провадження продовжений на 30 днів, оголошено перерву до 30.05.2019.

Ухвалою суду від 30.05.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 20.06.2019.

У судовому засіданні 20.06.2019 на підставі статей 243, 250 Кодексу адміністративного судочинства України оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

17 грудня 2018 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» з метою митного оформлення товарів рівниця зі скловолокна, придбаних по контракту від 23.11.2017 з Hongming Co LTD (Китай), подано до митного органу декларацію №UA204010/2018/030898 із зазначенням у МД у графі 33 код товару 7019 31 90.

З метою перевірки характеристик товару, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД, підрозділом митного оформлення митного поста «Рівне-центральний» ініційовано відбір проб/зразків товару для проведення лабораторних досліджень у експертному підрозділі департаменту податкових та митних експертиз ДФС та було оформлено запит від 18.12.2018 №9649/19/17-70-19.

За результатами проведеної експертизи складений висновок про результати проведених лабораторних досліджень від 04.01.2019 №106.

Враховуючи результати лабораторних досліджень, Рівненською митницею ДФС було прийнято рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2019 від 18.01.2019, згідно якого товар класифіковано у товарній підпозиції (ставка ввізного мита 10%).

Вважаючи таке рішення митного органу протиправним, ТОВ «Колор С.І.М.» звернулося до суду з даним позовом.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваного рішення, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає наступне.

Пунктом 24 частини 1 статті 4 Митного кодексу України (далі МК України) визначено поняття митного контролю, а саме це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

В силу приписів частини третьої статті 318 МК України, митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Відповідно до частини першої статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема: код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів (стаття 257 МК України).

Відповідно до пункту 12 частини 2 статті 544 МК України реалізуючи митну політику України, митна служба України виконує такі основні завдання: ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Відповідно до положень статті 67 Митного кодексу України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.

Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

Як визначає частина перша статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Згідно з частинами другою та четвертою статті 69 МК України вказує, що органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД; у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Відповідно до положень Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, встановленого Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 №584-VII, класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Таким чином, зазначеними Правилами передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТ ЗЕД.

Як вбачається з оспорюваного рішення від 18.01.2019 №КТ-UA-2019, відповідачем для ввезеного позивачем товару, встановлено код УКТ ЗЕД , в той час, як позивачем в митній декларації вказані товари зазначені за кодом УКТ ЗЕД .

Згідно з розділом XIII група 70 «Скло та вироби із скла» Митного тарифу України у товарній категорії 7019 «Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини)» у товарній підкатегорії 7019 31 класифікуються мати; у товарній підкатегорії 7019 32 - тонкі тканини (вуалі) та у товарній підкатегорії 7019 39 - інші.

Згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженими наказом Державної фіскальної служби України №401 від 09.06.2015, до товарної підкатегорії 7019 31 відносяться мати - плоскі зміцнені вироби виготовлені з джгутів склониток, які складаються з декількох сотень випадково розподілених паралельних ниток.

Ці нитки можуть бути штапельні (мати з волокон) чи ні (мати з ниток) і з`єднані між собою за допомогою зв`язувальної речовини або голкопробивним способом.

Нитки залишаються паралельними і можуть бути поодинці вручну витягнуті з мата без його ушкодження.

Поясненнями до товарної під категорії 7019 32 передбачено, що тонкі тканини (вуалі) - неткані матеріали, виготовлені з окремих скловолокон (ниток), розподілених у випадковому порядку. Волокна з`єднуються між собою за допомогою зв`язувальної речовини і пресуються. Іноді вони можуть містити в собі армувальні нитки, які найчастіше проходять уздовж усього матеріалу.

На відміну від скло матів, з цих матеріалів не можна витягти вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу.

Тонкі тканини відрізняються від полотен, листових матеріалів (матраців) та інших ізоляційних виробів рівномірною товщиною, яка не перевищує 5 мм.

Матеріали справи підтверджують, що на замовлення Рівненської митниці ДФС Львівським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС проведено експертизу товару «E Glass Chopped Strand Mat 100G, Emulsion Bonded, 1250 мм» та «E Glass Chopped Strand Mat 150G, Emulsion Bonded, 1250 мм», за результатами якої складений висновок №106 від 04.01.2019 (а.с.57-60).

У висновку встановлено, що згідно з товаросупровідною документацією надано проби (зразки) товару з «метою ідентифікації товару для правильності класифікації згідно з УКТ ЗЕД, можливість класифікації товару за кодом ».

Так, на підставі вказаного висновку та зважаючи на складові компоненту товару, заявленого позивачем до митного оформлення, відповідач відніс такий товар до коду УКТ ЗЕД .

Однак, суд не погоджується з таким рішенням митного органу з огляду на наступне.

Відповідно до опису, вказаному у висновку експерта товари, що подавалися для митного оформлення, відповідають наступним ознакам:

- «зразки представлені відрізками гнучких (нежорстких) нетканих матеріалів»;

- «покриття та просочення неозброєним оком не виявлено»;

- «неткані матеріали виготовлено з відрізків комплексних ниток (згідно з наданою інформацією рубаних ниток довжиною 50 мм), розміщених у випадковому/хаотичному порядку та з`єднаних між собою за допомогою зв`язувальної речовини на основі полімеру вінілацетату»;

- «з матеріалу зразків неможливо витягнути вручну окремі нитки без ушкодження самого матеріалу»;

- «при мікроскопічному дослідженні відрізків комплексних ниток встановлено, що комплексні нитики складаються з великої кількості паралельних елементарних ниток»;

- «до елементного складу матеріалу зразків входять такі елементи: кремній, кальцій, залізо, а також домішки сірки, титану та заліза».

Основним критерієм та факторами, що вплинули на віднесення товару до товарної під категорії згідно з УКТ ЗЕД, як стверджує відповідач, є встановлена лабораторією невідповідність в найменуванні самого товару («мати із скловолокна») тим властивостям, які повинні бути притаманні даному товару, як це розуміється в межах УКТ ЗЕД. Аналіз результатів лабораторних досліджень свідчить також про те, що досліджуваний зразок «мати з скловолокна» не може розглядатися в такій категорії товарів, як «тонкі тканини вуалі», що класифікується в товарній під позиції 701932.

Однак, суд зазначає, що сам висновок експертизи не є точним та конкретизованим в тому, що подані на експертизу зразки товару відносяться саме до товару, код якого згідно з УКТ ЗЕД .

Крім того, у висновку вказано, що встановити кількісний хімічний склад матеріалу проб в умовах Львівського відділу немає можливості з технічних причин (відсутність необхідного обладнання).

Посилання відповідача на експертний висновок від 04.01.2019 суд вважає безпідставним, оскільки сам висновок не містить конкретної відповіді щодо відповідності товару товарній позиції 7019 39 00 00. Незважаючи на мету дослідження «Можливість класифікації товару у товарній позиції » експертом досліджено лише питання характеристики товару, які повністю відповідають зазначеним у супровідних документах на товар.

Статтею 108 КАС України визначено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.

Таким чином, в Рівненської митниці ДФС не було обгрунтованих підстав для визначення коду ввезеного ТОВ «Колор С.І.М.» товару на основі висновку проведеної експертизи.

Позаяк, на замовлення позивача, з метою визначення коду товару була проведена експертиза ввезеного товару мати із рубленого скловолокна Рівненською торгово-промисловою палатою, за результатом якої складений висновок №І-143 від 18.04.2019, в якому зроблений висновок про віднесення товару до коду (а.с.115).

Таким чином, проаналізувавши зазначені докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що за більшістю характеристик відповідно до УКТ ЗЕТ у товарній категорії 7019 «Скловолокно (включаючи скловату) та вироби з нього (наприклад, нитки, тканини)», мати (неткані вироби) зі скловолокна, заявлені до митного оформлення у декларації №UA204010/2018/030898 від 17.12.2018, відповідають групі 7019 31 «мати».

З огляду на викладене, суд зазначає, що класифікація товарів для цілей митного оформлення відбувається згідно з УКТ ЗЕД, яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів (ГС) та Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (КН ЄС). Порядок ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 №428, відповідно до пункту 2 якого УКТ ЗЕД, є товарною номенклатурою Митного тарифу, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі, здійснення митного оформлення товарів.

За змістом правила 3 (а) Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД Митного тарифу України, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: (a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис.

Таким чином, класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає декларацію, а орган доходів і зборів здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише у тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 16.10.2018 у справі №826/6438/15 (№К/9901/13495/18) та від 27.11.2018 у справі №815/5274/17 (№К/9901/64178/18), які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог ч.5 ст.242 КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи, товару, ввезеному позивачем на митну територію України на підставі зовнішньоекономічного контракту від 23.11.2017, присвоєно митний код 70193190 саме постачальником позивача - Hongming Composites Co LTD (Китай), який і було зазначено позивачем у митній декларації від 17.12.2018 №UA204010/2018/030898. Викладене також підтверджується митними деклараціями країни відправника №03627904 та №03627874, комерційним інвойсом, сертифікатами аналізів, коносаментом (а.с.61-76).

Оскільки митним органом не виявлено порушення правил класифікації з боку декларанта, а лише здійснено припущення щодо віднесення задекларованого товару до товарної позиції , то в силу вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД перевага повинна надаватися саме товарній позиції 70193190.

Аналізуючи вищевказані норми чинного законодавства, а також висновки експертних досліджень, суд дійшов висновку, що прийняте відповідачем оскаржуване рішення про визначення коду товарів є необґрунтованими.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірності оскаржуваного рішення в порядку статті 77 КАС України, в той час як позивачем позовні вимоги підтверджені належними та допустимими доказами, а відтак, позов слід задовольнити повністю.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з даним позовом, позивачем сплачена сума судового збору у сумі 1921 грн., згідно з платіжним дорученням №5871 від 26.02.2019, оригінал якого знаходиться в матеріалах справи. Відтак, на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у сумі 1921 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» (35312, Рівненська область, Рівненський район, селище міського типу Клевань, вулиця Центральна, 38; ) до Рівненської митниці ДФС (33028, місто Рівне, вулиця Соборна, 104; ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Рівненської митниці ДФС про визначення коду товару від 18 січня 2019 року №КТ-UA-2019.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Колор С.І.М.» () суму судового збору у розмірі 1921 (одна тисяча дев`ятсот двадцять одна) грн. 00 (нуль) коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Рівненської митниці ДФС ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 27 червня 2019 року.

Суддя Недашківська К.М.