Справа № 340/1550/19
Суддя: О.С. Петренко
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

26 червня 2019 року справа № 340/1550/19

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Петренко О.С., розглянувши матеріали у справі

за позовом: Прокурора - заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури

в інтересах держави: орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, відсутній

до відповідача: Комишуватської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Дошкільний навчальний заклад "Ромашка" с. Комишувате Новоукраїнського району

про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому, просить:

1)визнати протиправною бездіяльність Комишуватської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області щодо не оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку за адресою - вул. Набережна,10, с. Комишувате, Новоукраїнський район, Кіровоградська область на якій розташований Дошкільний навчальний заклад "Ромашка" с. Комишувате Новоукраїнського району

2) зобов`язати Комишуватську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на зазначену земельну ділянку;

3) визнати протиправну бездіяльність Комишуватської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області щодо неоформлення правовстановлюючих документів на будівлі та споруди Дошкільного навчального закладу "Ромашка" с. Комишувате Новоукраїнського району, розміщених за адресою - вул. Набережна ,10 , с. Комишувате, Новоукраїнський район, Кіровоградська область;

4) зобов`язати Комишуватську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів вказані будівлі та споруди комунального закладу освіти ДНЗ "Ромашка" с. Комишувате Новоукраїнського району.

Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви у тому числі з`ясовує, чи:

- відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

- немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 160 КАС України передбачено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Як слідує зі змісту поданої заяви, адміністративний позов пред`явлено заступником керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури у порядку ст. 53 КАС України та ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру".

Заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури у позовній заяві щодо порушення інтересів держави зазначає про бездіяльність Комишуватської сільської ради Новоукраїнського району, що виражається у не формлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку за адресою - вул. Набережна,10, с. Комишувате, Новоукраїнський район, Кіровоградська область на якій розташований Дошкільний навчальний заклад "Ромашка" с. Комишувате Новоукраїнського району та не оформлення правовстановлюючих документів на будівлі та споруди Дошкільного навчального закладу "Ромашка".

Так, прокурор зазначає, що відсутність правовстановлюючих документів на будівлі, споруди та земельну ділянку закладу створює передумови для зловживань щодо розпорядження вказаним вище майном, формує ризики для нормального функціонування навчального закладу та учбового процесу, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав дітей.

Слід зазначити, що представництво державних інтересів прокурором в адміністративному судочинстві наразі є проблемою у зв`язку з надто широким тлумаченням поняття "інтерес держави" як представниками прокуратури, так і іншими учасниками судового процесу.

Кожне звернення прокурора до суду обумовлено, як на його думку, порушенням державних інтересів, що є оціночним поняттям із закладеним в процесуальне законодавство смисловим змістом "самостійно визначає" та є складовою терміну "внутрішнє переконання".

У той же час, суб`єктами оцінки виступають як прокурор при прийнятті ним рішення щодо виконання представницької функції, так і суд при вирішенні питання про наявність або відсутність підстав такого звернення, тому визначальним у даному випадку є розкриття поняття "інтерес держави".

Поняття "державний інтерес" суд розглядає як закріплену Конституцією та законами України, міжнародними договорами та актами систему основних цінностей у найважливіших сферах життєдіяльності українського народу та суспільства.

Визначення даного поняття надав Конституційний Суд України, встановивши, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів.

Отже, інтереси держави суттєво відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин, оскільки в основі перших завжди потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Конституційний Суд України підкреслив, що прокурори та їх заступники подають до суду позови саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ і організацій чи осіб незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Саме тому Суд підійшов до визначення державних інтересів як предмета захисту прокуратурою, розуміючи їх як потребу в здійсненні глобальних загальнодержавних цінностей, що мають за мету захист суверенітету, цілісності та безпеки держави тощо.

Зі змісту позовної заяви слідує, що прокурор звертається до суду в порядку реалізації своїх владних управлінських повноважень, а саме: представництво інтересів держави.

Прокурором самостійно у позовній заяві зазначено, що він звертається до суду у порядку ст.53 КАС України.

Відповідно до ч.ч.3, 4 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Згідно ст.4 Закону України від 14.10.2014 № 1697-VII "Про прокуратуру" організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Так, відповідно до ст. 131-1 Конституції України в редакції Закону України від 02.06.2016 №1401-VIII, в Україні діє прокуратура, яка здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Таким чином, Конституцією України передбачено дві обов`язкові вимоги для виникнення у прокурора права на представництво інтересів держави: 1) доведення, що обставини звернення є виключним випадком і 2) представництво здійснюється в порядку, визначеному законом.

Що таке "виключні випадки" дає розуміння ст.23 Закону України "Про прокуратуру", яка регулює питання представництва прокуратурою інтересів держави.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Отже, представництво інтересів держави прокурором у суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а навпаки - мету щодо спонукання до виконання у разі неналежного виконання, таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

Відтак, для визначення судом права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави імперативними є 2 умови: 1) доведення порушення чи загрози порушення саме інтересів держави (а не окремої громади); 2) доведення належними і допустимими доказами, що захист цих інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У той же час, позовна заява заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури не містить обґрунтування, у чому саме полягає інтерес держави, а не органів місцевого самоврядування чи окремих громадян.

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам ст.160, 161 КАС України.

Згідно з вимогами частин 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В зв`язку із зазначеним, вважаю за необхідне дану позовну заяву залишити без руху та встановити строк для виправлення існуючих недоліків в позовній заяві, шляхом визначення органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, в інтересах якого звертається Прокурор - заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури.

Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з встановленням строку для усунення недоліку.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду О.С. Петренко