Справа № 160/4654/19
Суддя: Серьогіна Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 червня 2019 року Справа № 160/4654/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіСерьогіної О.В.
за участі секретаря судового засіданняПостоловської А.О.
представника позивача представника відповідачаБичкова В.В. Каціонової О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування картки відмови, -
Товариство з обмеженою відповідальністю «"Такт" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці Державної
Позовні вимоги обґрунтовані з посиланням на ст. ст. 3, 270, 271 Митного кодексу України тим, що Дніпропетровською митницею не було спростовано інформацію заявлену позивачем в графі 31 митної декларації про те, що товар який є предметом експертного дослідження не є арматурою чи катанкою на які розповсюджується антидемпінгове мито впроваджене рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 28 грудня 2017р. №АД-382/2017/4411-05.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 27 травня 2019р. було відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у судовому засіданні 19 червня 2019р.
У судове засідання з`явився представник позивача та представник відповідача.
Представник позивача у судовому засіданні позов підтримав та просив задовольнити його з підстав, викладених у позовній заяві.
Представник відповідача заперечував проти задоволення позову у зв`язку з його необґрунтованістю.
У судовому засіданні, відкритому 19 червня 2019р., оголошена перерва до 26 червня 2019р.
Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши матеріали всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що 04 червня 2018р. між ТОВ «ПроМетРесурс», Республіка Беларусь, Постачальник, та ТОВ «ТАКТ», Покупець, було укладено контракт № 8ПМ/2018, предметом якого є купівля-продаж металопродукції згідно специфікацій, які є невід`ємною частиною договору.
Згідно специфікації №18 від 01 березня 2019р. постачанню підлягає металопрокат в асортименті, виробником якого є АТ «Осколький електрометалургійний комбінат» м. Старий Оскол, Російська Федерація. Також на виконання умов контракту був складений рахунок-фактура (інвойс) №1347092 від 29 березня 2019р.
При заявлені до митного оформлення позивач користувався висновком експерта № ГО-544 від 13.03.2018 року Дніпропетровської ТПП про те який металопрокат відноситься чи не відноситься до арматурного прокату (арматури), катанка. Згідно цього висновку встановлено:
За результатом перевірки митної декларації, Дніпропетровським відділом з питань експертиз та досліджень Департаменту податкових та митних експертиз ДФС були взяті зразки товару заявлені Декларантом в гр.31 ЕМД №UA110150/2019/218044 для перевірки лабораторних випробувань з метою встановлення кваліфікаційного коду товару.
Перед експертом були поставленні наступні питання:
- провести ідентифікацію товару та визначити відповідність чи невідповідність опису товару у графі 31 ВМД;
- визначити зовнішній вигляд та діаметр виробу;
- визначити хімічний склад товару (легована або нелегована сталь);
визначити належність товару до арматурного прокату чи катанки;
у випадку виявлення невідповідності характеристик зразків заявленому коду, визначити інші відомості, необхідні для класифікації товару;
- відповідно до частини 10 статті 357 Митному кодексу України, у разі виявлення істотних обставин, з приводу яких не було поставлено запитань, включити їх до висновку.
11.3 Результати дослідження (аналізу, експертизи)
Відповідно до пункту 7.6 висновку надана на дослідження проба товару має наступний хімічний склад: С-0,36%, Мn-0,88%, Si-1,19%, P-0,009%, S-0,003%, Cr-1.19%, Ni- 0,03%, Cu-0,02%,Ti- 0,0040%, V-0,005%, Mo-0,002%, W-0,002%, N-0,008%. За зовнішнім виглядом надана на дослідження проба товару являє собою відрізаний металевий пруток вкритий оксидною плівкою, круглого поперечного перерізу. За результатами рентгенофлюоресцентного аналізу проби товару виявлено наступні елементи - залізо (основа), хром та домішки марганцю, кремнію, сірки. Вміст вуглецю не визначався із-за відсутності необхідного обладнання. Після зачищення поверхні проби хімічний склад не змінився. Визначений якісний хімічний склад наданої для дослідження проби не суперечить вимогам на сталь леговану, іншу. Діаметр проби товару становить (38,00+ 0,02)мм.
Визначені в результаті дослідження показники не суперечать інформації зазначеній у гр. 31 МД. Встановлення відповідності наданих проб товару до прокату арматурного відповідно до ДСТУ 3760:2006 «Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій. Загальні технічні умови» на цей час у ДПМЕ ДФС не видається можливим у зв`язку з відсутністю необхідного обладнання для дослідження механічних властивостей.
Аналізуючи виниклі між сторонами правовідносини, суд приходить до наступного.
У відповідності до частини першої та другої статті 271 МК України мито - це загальнодержавний податок, встановлений Податковим кодексом України та цим Кодексом, який нараховується та сплачується відповідно до цього Кодексу, законів України та міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. В Україні застосовуються такі види мита: 1) ввізне мито; 2) вивізне мито; 3) сезонне мито; 4) особливі види мита: спеціальне, антидемпінгове, компенсаційне, додатковий імпортний збір.
Частина четверта статті 275 МК України визначає, що антидемпінгове мито встановлюється відповідно до Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» у разі ввезення на митну територію України товарів, які є об`єктом демпінгу, що заподіює шкоду або створює загрозу заподіяння шкоди національному товаровиробнику.
У відповідності до частини дев`ятої статті 280 МК України особливі види мита нараховуються за ставками, встановленими рішеннями Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі про застосування антидемпінгових, компенсаційних або спеціальних заходів, відповідно до законів України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну».
Пунктом 2 статті першої Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» №330-XIV від 22 грудня 1998 року антидемпінгове мито (попереднє або остаточне) - особливий вид мита, що справляється у разі ввезення на митну територію країни імпорту товару, який є об`єктом застосування антидемпінгових заходів (попередніх або остаточних).
Згідно частин шостої та восьмої статті 16 вищевказаного Закону остаточне антидемпінгове мито справляється у відповідному розмірі та у кожному випадку окремо на недискримінаційній основі, незалежно від країни експорту, якщо у рішенні Комісії визначається, що імпорт відповідного товару є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, за винятком імпорту, щодо якого відповідно до цього Закону експортером було взято відповідні зобов`язання. У цьому рішенні Комісія визначає кожного постачальника товару, імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів. У разі, якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками з однієї країни та неможливо визначити всіх цих постачальників, у рішенні Комісії зазначається ця країна експорту. Якщо антидемпінгове розслідування проводиться стосовно товарів, що імпортуються кількома постачальниками більше ніж з однієї країни, у рішенні Комісії можуть бути зазначені або всі постачальники, або, у разі неможливості визначення всіх постачальників відповідного товару, - всі країни експорту. Комісія у своєму рішенні встановлює розмір ставки остаточного антидемпінгового мита, яким обкладається товар постачальника (виробника, експортера, імпортера), імпорт якого в країну імпорту є об`єктом застосування антидемпінгових заходів. Якщо неможливо визначити постачальника (виробника, експортера, імпортера), у цьому рішенні визначається розмір ставки остаточного антидемпінгового мита для відповідної країни експорту. Остаточне антидемпінгове мито сплачується за ставкою та на умовах, встановлених у відповідному рішенні Комісії про застосування остаточних антидемпінгових заходів. Остаточне антидемпінгове мито сплачується незалежно від сплати інших податків і зборів (обов`язкових платежів), у тому числі мита, які, як правило, справляються при імпорті в країну імпорту товарів.
Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 27 грудня 2017 року прийняте рішення № АД-382/2017/4411-05 «Про застосування остаточних антидемпiнгових заходiв щодо iмпорту в Україну арматури та катанки походженням з Росiйської Федерацiї», яким визначено, що «протягом періоду дослідження демпінговий імпорт в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації призвів до значного зниження цін на подібний товар…існує причинно-наслідковий зв`язок між демпінговим імпортом в Україну арматури та катанки походженням з Російської Федерації та істотною шкодою, заподіяною національному товаровиробнику…» та застосовані «остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
- Арматурний прокат (арматура) діаметром вiд 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром вiд 5,5 до 14 мм (включно), що класифiкуються згiдно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
20 квітня 2018 року Міжвідомчою комісією прийнято рішення №АД-390/2018/4411-05 яким внесені зміни до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 27 грудня 2017 року АД-382/2017/4411-05, а саме викладено пункт 1 рішення у наступній редакції:
- «Застосувати остаточні антидемпінгові заходи щодо імпорту в Україну товару походженням з Російської Федерації, що має такий опис:
- Арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанка діаметром від 5,5 до 14 мм (включно), а саме: прутки гарячекатані (у тому числі й прутки, що отримані гарячим волочінням та гарячим пресуванням), які мають однаковий (у тому числі й періодичний) суцільний круглий поперечний переріз за всією довжиною, з вуглецевої та інших легованих сталей, у тому числі укладені в бунти чи розрізані на відрізки, що можуть мати вм`ятини, ребра, канавки або інші рельєфи, створені під час прокатування з подальшою обробкою чи без неї (за винятком прутків з автоматної, швидкорізальної та інструментальної сталі, кованих, холодного деформування або оброблення у холодному стані та кутиків, фасонних та спеціальних профілів з легованої сталі, порожнистих прутків та брусків для буріння), що можуть класифікуватися згідно з УКТЗЕД за кодами 7213 10 00 00, 7213 91 10 00, 7213 91 20 00, 7213 91 41 00, 7213 91 49 00, 7213 91 70 00, 7213 91 90 00, 7213 99 10 00, 7213 99 90 00, 7214 20 00 00, 7214 99 10 00, 7214 99 39 00, 7214 99 50 00, 7214 99 79 00, 7214 99 95 00, 7227 20 00 00, 7227 90 10 00, 7227 90 50 00, 7227 90 95 00, 7228 20 91 00, 7228 20 99 00, 7228 30 20 00, 7228 30 69 00, 7228 30 89 00».
Згідно з частиною другою статті 44 МК України у разі ввезення товару на митну територію України документ, що підтверджує країну походження товару, подається обов`язково лише у разі, якщо це необхідно для застосування митно-тарифних заходів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, кількісних обмежень (квот), інших заходів економічного або торговельного характеру, що здійснюються в односторонньому порядку або відповідно до двосторонніх чи багатосторонніх міжнародних договорів, укладених відповідно до закону, або заходів, що здійснюються відповідно до закону для забезпечення здоров`я населення чи суспільного порядку, а також у разі, якщо в органу доходів і зборів є підстави для підозри в тому, що товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України.
Частиною третьою статті 44 МК України визначений вичерпний перелік товарів, сертифікат про походження яких подається обов`язково, а саме: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», «Про зовнішньоекономічну діяльність»; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
У відповідності до частин першої-третьої статті 48 МК України орган доходів і зборів відмовляє у випуску товару, якщо цей товар походить з країни, товари якої заборонені до переміщення через митний кордон України згідно із законодавством України. Товари, походження яких достовірно не встановлено, випускаються органом доходів і зборів у вільний обіг на митній території України за умови сплати ввізного мита за повними ставками Митного тарифу України. У разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.
У відповідності до розділу XV «Недорогоцінні метали та вироби з них» УКТ ЗЕД до товарної позиції 7228 «Інші прутки та бруски з інших легованих сталей; кутики, фасонні та спеціальні профілі з іншої легованої сталі; порожнисті прутки та бруски для буріння з легованих або нелегованих сталей» належать: прутки та бруски з кремнієво-марганцевої сталі: інші прутки та бруски без подальшого оброблення після гарячого прокатування, гарячого волочіння або пресування: інші прутки та бруски без подальшого оброблення, крім кування: інші прутки та бруски: кутики, фасонні та спеціальні профілі: прутки та бруски порожнисті для буріння.
Рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі від 27 грудня 2017 року №АД-382/2017/4411-05 (зі змінами, внесеними рішенням Міжвідомчою комісією з міжнародної торгівлі 20 квітня 2018 року №АД-390/2018/4411-05), встановлені остаточні антидемпінгові заходи виключно для арматурного прокату (арматури) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанки діаметром від 5,5 до 14 мм (включно).

У листі Міністерства економічного розвитку та торгівлі України №4413-06/10508-07 від 12.03.2019 року визначено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка; інші прутки що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів, про що Мінекономрозвитку листом від 22.08.2018 року №4413-06/37204-03 та від 05.09.2018 року № 4413-06/39034-03 повідомляло ДФС.

Міністерство економічного розвитку та торгівлі України визначало вичерпний алгоритм ідентифікації арматури, катанки та сортового прокату шляхом проведення дослідження товару за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності.

Також, визначено перелік лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень.

Для визначення того, чи є спірний товар (операції з імпорту) об`єктом застосування антидемпінгових заходів належить встановити наявність наступних умов: 1) походження з Російської Федерації; 2) товар згідно кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-382/2017/4411-05; 3) товар, що за описом являє арматурний прокат (арматура) діаметром від 6 до 40 мм (включно) та катанку діаметром від 5,5 до 14 мм (включно). Встановлення цих умов входить до предмету доказування у цій справі.

В судовому засіданні було встановлено, що відповідно до рахунку-фактури (інвойс) №1347092 від 29 березня 2019р. країною походження товару є Російська Федерація, що не заперечується відповідачем. Відповідач також визнає, що ввезений товар формально підпадає в перелік кодів УКТ ЗЕД за переліком згідно рішення Комісії №АД-390/2018/4411-05.

Так, предметом доказування є обставина чи є спірний імпортований товар арматурою, а не катанкою (за діаметром, зовнішнім виглядом та описом, товарно-супровідними документами імпортний товар вочевидь не є катанкою та не оспорюється сторонами) та чи є предметом регулювання рішення Комісії № №АД-390/2018/4411-05 товар який не є арматурою.

Рішення Комісії №АД-390/2018/4411-05 є нормативно правовим актом, а нормативно-правові акти діють у часі та просторі відповідно до Конституції та законів України про митну справу.

Згідно з ч.1 ст.3 МКУ при здійсненні митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, застосовуються виключно норми законів України та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, чинні на день прийняття митної декларації органом доходів і зборів України.

Відповідно до ч.4 ст.3 МКУ у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов`язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Відповідач повідомив суд, що листом від 20.03.2019р. №9156/7/99-99-19-04-01-17 ДФС інформовано митниці про те, що найближчим часом на розгляд Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі буде винесено питанні стосовно визначення основних характеристик згідно стандартів, по яких ДФС зможе ідентифікувати товар, що є об`єктом застосування антидемпінгових заходів.

Таким чином, до внесення змін до рішення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі стосовно визначення основних характеристик товару за державними стандартами, відповідач керується виключно рішеннями Комісії №АД-382/2017/4411-05 та №АД-390/2018/4411-05.

Суд зазначає, що поняття, класифікація, призначення тощо арматури визначені та врегульовані Державними стандартами, Технічними умовами обов`язковими для суб`єктів господарювання, в тому числі з огляду на приписи ст.ст.266, ст.268 Господарського кодексу України.

Предметом поставки є визначені родовими ознаками продукція, вироби з найменуванням, зазначеним у стандартах, технічних умовах, документації до зразків (еталонів), прейскурантах чи товарознавчих довідниках. Предметом поставки можуть бути також продукція, вироби, визначені індивідуальними ознаками (ч.1 ст.266, 268 ГК України).

Номери та індекси стандартів, технічних умов або іншої документації про якість товарів зазначаються в договорі. Якщо вказану документацію не опубліковано у загальнодоступних виданнях, її копії повинні додаватися постачальником до примірника договору покупця на його вимогу.

У митній декларації зазначені номери державних стандартів яким відповідає товар, а саме ГОСТ 4543-2016, ГОСТ-2590-2009, зазначена марка сталі 35ХГСА. При цьому ГОСТ 2590-2006 визначає геометричні параметри та розміри прокату, товарну форму (прутки чи в бунтах (мотках). Вказаний міждержавний стандарт містить загальні вимоги та не відносить прокат до арматури.

При цьому відповідач посилається на ДСТУ 3760:2006 (Національний стандарт України) «Прокат арматурний для залізобетонних конструкцій» який визначає, що саме є арматурою (арматурним прокатом). Відповідно до пункту 4.2 ДСТУ 3760:2006 з гладким профілем виготовляється тільки арматурний прокат А240С, а інші - з періодичним профілем. Така арматура з гладким профілем виготовляється з інших марок сталі: Ст3сп, Ст3пс, Ст3кп. Марка сталі 35ХГСА з якої виготовлений ввезений позивачем товар не призначена для виготовлення арматурного прокату (арматури).

Також суд дійшов висновку про те, що проведене дослідження Харківським управлінням з питань експертиз та досліджень Департаменту Податкових та митних експертиз ДФС, за результатами якого було складено висновок №115 від 17.04.2019 року є неповним, оскільки дослідження товару не проводилось за параметрами: хімічний склад, механічні характеристики, геометричні параметри профілю, марочний склад та клас міцності. Митним органом не було направлено відібрані зразки товару на експертне дослідження до лабораторій, які мають відповідну сферу акредитації для проведення таких досліджень. Крім того, згідно вищевказаного висновку №115 від 17.04.2019 року відповідач не отримав інформацію про те, що зразки товару які були предметом експертного дослідження заявлені до митного оформлення та відповідають наданим позивачем сертифікатам якості є арматурою чи катанкою.

Відповідно до п.5 ст.1 Закону України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту» демпінг - ввезення на митну територію країни імпорту товару за цінами, нижчими від порівнянної ціни на подібний товар у країні експорту, що заподіює шкоду національному товаровиробнику подібного товару.

Відповідно до п.26 ст.1 цього Закону товар подібний - ідентичний товар, тобто схожий за всіма характеристиками на товар, що є об`єктом розслідування, або, у разі відсутності цього товару, інший товар, що не є схожим за всіма характеристиками, але має показові ознаки, що є дуже подібними до характерних ознак товару, що є об`єктом розслідування.

Відповідно до листа від 12.03.2019 р. № 4413-06/10508-07 Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерством наголошено, що об`єктом антидемпінгового розслідування та заходів є саме арматура та катанка. Інші прутки, що за своїми ознаками не є арматурою та катанкою, не є об`єктом застосування заходів.

Таким чином, вказана обставина свідчить про те, що на момент прийняття спірного рішення в цій справі відповідач не мав чіткого критерію для відмови позивачу у митному оформленні товару, який не є арматурним прокатом (арматурою) та катанкою.

Щодо доводів відповідача про те, що позивачем обрано не вірний спосіб захисту, суд зазначає наступне.

Завершення митного оформлення спірного товару не може свідчити про відсутність спору, оскільки позивач позбавлений був права оформити митний товар за МД №UA110150/2019/222073.

В умовах правової невизначеності діють правила частини 1 та 4 ст.3 МК України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини про те, що у разі існування неоднозначності у тлумаченні прав та/чи обов`язків платника податків, слід віддавати перевагу найбільш сприятливому тлумаченню національного законодавства та Приймати рішення на користь платника податків (справи «Серков проти України» (заява № 39766/05), «Щокін проти України» (заяви № 23759/03 та №37943/06), яка відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» підлягає застосуванню судами як джерела права.

Відповідно до ч.3 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст.9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно із частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що при винесені спірної картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 13.05.2019 року №UA 110150/2019/00355 відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, передбачені чинним законодавством, з викладених вище підстав.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа, у зв`язку із чим присуджує на користь позивача суму судового збору, сплаченого за подання цього позову у розмірі 1921,00 гривень.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпропетровської митниці Державної

фіскальної служби про відмову у прийнятті митної декларації, а саме картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA110150/2019/00355 від 13 травня 2019р.

Стягнути з Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби (48083, м. Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22, ) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Такт" (49005, м. Дніпро, вул. Героїв Крут, буд 16-а, ) судові витрати у розмірі 1921,00грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 01 липня 2019 року .

Суддя О.В. Серьогіна