Справа № 705/2673/19
Суддя: Мазуренко Ю. В.
Дата ухвалення: 2019-06-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/2673/19
2-а/705/135/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 червня 2019 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши матеріали позовної заяви за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

В червні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Уманського міськрайонного суду з адміністративним позовом про скасування постанови про адміністративне правопорушення. В якості відповідача в позові вказано - Управління патрульної поліції в Херсонській області департаменту патрульної поліції. При цьому, також в позові вказано: «…Посадова особа, дії якої оскаржуються: Інспектор лейтенант поліції 1 батальйону 4 роти УПП в Херсонській області Бондар Сергій Анатолійович…».

В позові ставиться питання:

«…Скасувати винесену інспектором лейтенантом поліції УПП в Херсонській області Бондарем Сергієм Анатолійовичем Постанову серії ЕАВ № 1154639 по справі про адміністративне правопорушення від 17.05.2019 року…».

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене, суд позбавлений можливості встановити процесуальний статус в даній справі «…посадової особи, дії якої оскаржуються: інспектора лейтенанта поліції 1 батальйону 4 роти УПП в Херсонській області Бондара Сергія Анатолійовича…».

Згідно долученого до матеріалів адміністративного позову опису вкладення до ц/л (ф.107) та переліку документів в адміністративному позові ОСОБА_1 вказував: «..копія квитанції про сплату штрафу № 115 від 17.05.2019 р.…» та надав її ксерокопію, з якої вбачається, що останній, 17.05.2019 р. вже сплатив штраф в розмірі 340 грн.

Згідно ч.6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, позивач ОСОБА_1 у своєму адміністративному позові вказує, що оскаржувану постанову було винесено 17.05.2019 р., датою позову він вказує 23.05.2019 р., проте відповідно до опису вкладення до ц/л та штампу на конверті датою відправлення вказано 31.05.2019 р. Крім того, позивачем не ставиться в позові питання про поновлення строку звернення до суду, а також до матеріалів позовної заяви позивачем не було долучено відповідної заяви.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Разом з тим, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах та дисциплінуванню учасників судового процесу. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Частиною 2 статті 286 КАС України передбачено, що позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Також право особи на оскарження до суду постанови по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху у десятиденний строк, з дня вручення такої постанови, гарантовано ст. ст.288,289 КУпАП.

При цьому, відповідно до ч.6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Слід зазначити, що у визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала. Ключовою є фраза "з поважних причин" а отже, це і є предметом доказування при вирішенні питання щодо встановлення поважності причин для позивача тобто, якщо строк був пропущений з поважних причин це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.

Щодо застосування строку позовної давності в контексті ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у справі "Gradescolo S.R.L. проти Молдови" Суд зазначив, що дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно повязано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Згідно ч.1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

10.06.2019 р. ухвалою судді Уманського міськрайонного суду Мазуренко Ю.В., адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про адміністративне правопорушення, було залишено без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду адміністративного позову і вирішенню справи по суті. Одночасно, в ухвалі судді було встановлено строк «…для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали…».

Копію вказаної ухвали за вих. № 12459 від 10.06.2019 року було направлено на адресу позивача для її виконання.

При цьому, 21.06.2019 року за вх.. № 16887 на адресу суду позивачем ОСОБА_1 було направлено доповнення до адміністративного позову про скасування постанови серії ЕАВ №1154639 по справі про адміністративне правопорушення від 17 травня 2019 року. При цьому, у відповідних доповненнях вказано, що «…19 травня 2019 року я, ОСОБА_1 , отримав ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області у справі № 705/2673/19 від 10 червня 2019 року, якою було залишено мою позовну заяву без руху…». Однак, ухвала судді Уманського міськрайонного суду ОСОБА_2 Ю ОСОБА_3 В. була винесена 10 червня 2019 року. Одночасно, доводи викладені позивачем у відповідних доповненнях недоліки не усувають і окремо оформлену заяву про поновлення строку до позовної заяви позивачем додано не було.

Крім того, на адресу суду 26.06.2019 року повернулося рекомендоване повідомлення про вручення ( № 787) позивачу ОСОБА_1 ухвали (вих..№ 12459) про залишення позову без руху, з відміткою про отримання 22.06.2019 року.

Елементом права на справедливий судовий розгляд є право на доступ до суду. Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це право не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу до суду потребує регулювання з боку держави. Для такого регулювання Держави-учасниці Конвенції мають певну свободу розсуду, але застосовані ними обмеження не повинні звужувати чи не применшувати можливості доступу до суду в такий спосіб або настільки, що нівелюється сама сутність цього права (mutatis mutandis рішення у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини» («Prince Hans-Adam II Of Liechtenstein v. Germany») від 12 липня 2001 року, заява № 42527/98, § 44).

Європейський суд з прав людини зазначив, якщо законом визначений порядок для вчинення певних дій, такий порядок в силу вимог вітчизняного та Європейського законодавства повинен дисциплінувати осіб, що звертаються до суду та не допустити судовий процес у безладний рух, так як право на суд не є абсолютним.

Частиною другої статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Відповідно до ч.2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно вимог п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Керуючись ст. 169 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву за адміністративним позовом за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області департаменту патрульної поліції, про скасування постанови про адміністративне правопорушення,- визнати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги через Уманський міськрайонний суд Черкаської області протягом 15 днів з дня складання ухвали.

Суддя Ю.В. Мазуренко