Справа № 640/18482/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

01 липня 2019 року № 640/18482/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шевченко Н.М., розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до заступника голови Національної поліції України - начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві Крищенка Андрія Євгеновича, Головного управління Національної поліції у м. Києві про визнання протиправним та скасування наказу,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до заступника голови Національної поліції України - начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві Крищенка Андрія Євгеновича (далі - відповідач-1), Головного управління Національної поліції у м. Києві (далі - відповідач -2, ГУ НП у м. Києві), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 18.09.2018 № 618 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »;

- визнати дії заступника Голови Національної поліції України - начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 . з видання наказу Головним управлінням Національної поліції у м. Києві від 18.09.2018 № 618 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » протиправними.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що спірний наказ прийнято відповідачами незаконно та необґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття, без дотримання принципу рівності перед законом, упереджено, нерозсудливо та непропорційно.

Такі твердження позивача ґрунтуються на тому, що службове розслідування, на підставі якого було прийнято оскаржуваний наказ, проведено з порушенням встановленого порядку, висновки службового розслідування не відповідають дійсним обставинам спірних правовідносин, пояснення поліцейських містять суперечності, а факт вчинення дисциплінарного проступку не доведено.

У відзивах на адміністративний позов відповідачі, пояснення яких є аналогічними за змістом, просять відмовити у задоволенні позову з посиланням на те, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством. Також суб`єкти владних повноважень зазначають, що факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку підтверджується висновками службового розслідування.

У відповіді на відзив позивач вказує, що пояснення поліцейських, надані в ході службового розслідування є суперечливими та не підтверджують факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач 1 направив до суду клопотання з проханням розглядати справу у його відсутності, врахувавши доводи, що викладені ним у відзиві на позов.

Представник відповідача 2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог, зважаючи на їх необґрунтованість.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів. Представники сторін заявили клопотання про продовження розгляду справи у порядку письмового провадження.

Так, на підставі положень ч. 3 ст. 194 КАС України суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

З матеріалів справи убачається, що 31.08.2018 до Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшов рапорт начальника Дарницького управління поліції у м. Києві ОСОБА_4 (а.с. 77) про те, що під час забезпечення публічної безпеки та порядку в заходах з нагоди відзначення 24 серпня 2018 року 27-ї річниці незалежності України, заступником начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького управління поліції підполковником поліції ОСОБА_1 було допущено порушення службової дисципліни в частині порушення правил етичної поведінки, про що керівництвом Дарницького управління поліції 25.08.2018 складено акт (а.с. 78).

Наказом Головного управління Національної поліції в м. Києві від 04.09.2018 № 1189 «Про призначення та проведення службового розслідування» призначено проведення службового розслідування стосовно фактів, зазначених у рапорті.

За наслідками проведеного службового розслідування складено висновок службового розслідування за відомостями, викладеними у рапорті начальника Дарницького УП ОСОБА_4 від 18.09.2018, який був затверджений заступником голови НП України - начальником ГУ НП у м. Києві генералом поліції третього рагу ОСОБА_2 (а.с. 73-76).

У висновку службового розслідування встановлено наступне.

31.08.2018 до керівництва Головного управління надійшов рапорт начальника Дарницького управління поліції полковника поліції ОСОБА_4, в якому зазначено, що відповідно до доручення Головного управління «Про забезпечення публічної безпеки та порядку в заходах з нагоди відзначення 24 серпня 2018 року 27-ї річниці незалежності України» у Дарницькому УП розроблено план-розрахунок про кількість виділеного особового складу для забезпечення безпеки та правопорядку, де також ураховано особовий склад з ланки середніх керівників, які для належного виконання покладених завдань повинні контролювати дії особового складу для чіткого дотримання норм Законів, однострою та виконання покладених завдань.

25.08.2018 для участі у запланованих заходах було заплановано одного з керівників середньої ланки - заступника начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковника поліції ОСОБА_1, який прибув на місце несення служби особовим складом о 13:00 год. Останньому начальником Дарницького УП ОСОБА_4 було вказано на проведення перевірки несення служби нарядами Дарницького УП і виконання особовим складом покладених завдань. Під час проведення інструктажу з особовим складом Дарницького УП, задіяного для забезпечення безпеки та правопорядку біля стадіону «Динамо ім. В.Лобановського» у м. Києві підполковник поліції ОСОБА_1 у присутності особового складу почав висловлюватися ненормативною лексикою та поводити себе нетактовно по відношенню до ОСОБА_4 , який зробив ОСОБА_1 зауваження щодо дотримання етичної поведінки та виконання покладених завдань під час забезпечення безпеки та правопорядку, однак, останній, порушуючи наказ ОСОБА_4 про забезпечення публічної безпеки та порядку в заходах з нагоди відзначення 24 серпня 2018 року 27-ї річниці незалежності України, залишив місце дислокації.

17 вересня 2018 року у підполковника поліції ОСОБА_1 було відібрано пояснення (а.с. 79-83), з яких убачається, що останній проходить службу в ОВС з 1995 року, починаючи з березня 2018 року, працює на посаді заступника начальника Дарницького УП, дисциплінарних стягнень не має.

Згідно з наданими поясненнями ОСОБА_1 зазначив, що після перевірки явки особового складу та проведення інструктажу підлеглих і відправлення їх в місце несення служби 24.08.2018 о 5 год. 30 хв. відбув з Дарницького УП додому, оскільки мав вихідний, до плану-розрахунку сил і засобів поліції, залучених для забезпечення публічної безпеки та порядку під час участі осіб, відносно яких здійснюється державна охорона в заходах з нагоди відзначення 24 серпня 2018 року 27-ї річниці незалежності України, затвердженого начальником Дарницького управління поліції у м. Києві ОСОБА_4, включений не був.

Позивач отримав повідомлення від заступника начальника ОСОБА_5 , в якому було зазначено про необхідність заступити о 13 год. на службу для перевірки несення особовим складом Дарницького УП ГУНП, який наближено до стадіону «Динамо ім. В. Лобановського за особистою вказівкою начальника Дарницького УП ОСОБА_4

О 13 год. ОСОБА_1 прибув до Маріїнського парку, де зустрів групу поліцейських, серед яких були начальник Дарницького УП ОСОБА_4., начальник відділу превенції капітан поліції ОСОБА_8. та декілька поліцейських відділу превенції. ОСОБА_6 , який був у пригніченому стані після спілкування з ОСОБА_4 , розповів позивачу про те, що ОСОБА_4 взяв на себе пряме керівництво та видавав накази, які суперечать один одному та не зрозуміло як повинні виконуватися.

Пізніше позивачу стало відомо про те, що більшість із тих поліцейських, що заступили на службу о 04:30 год. ранку повинні нести служби по забезпеченню публічної безпеки під час проведення футбольного матчу, що мав розпочатися о 19:00 год. на стадіоні «Динамо ім. В. Лобановського» без відпочинку.

Близько 18:00 год. частина поліцейських була знята із заходів, інша частина залишилася нести службу. Близько 22:30 год. всі підрозділи Дарницького УП було зібрано разом.

Перед строєм ОСОБА_4 зачитав список із 10-15 осіб, які повинні були нести патрулювання до отримання окремого розпорядження, в тому числі, позивач, інші поліцейські були зняті із заходів.

ОСОБА_1 зазначає, що залишені для подальшого несення служби по охороні громадського порядку поліцейські почали висловлювати своє незадоволення тривалістю несення служби без відпочинку, що причинило словесну «перепалку» з ОСОБА_4 , який в подальшому відійшов у сторону.

У зв`язку з цим позивач зробив начальнику Дарницького УП зауваження стосовно неповаги до поліцейських та попросив припинити знущатися над людьми. У приватній розмові було сказано про те, що ОСОБА_4 бракує досвіду роботи у великих підрозділах та порекомендував дотримуватися вимог законодавства.

Після розподілу особового складу по підрозділах для несення служби до ОСОБА_1 підійшов ОСОБА_4., який у присутності ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , дав вказівку зніматися зі служби, що ним було виконано.

У висновку службового розслідування зазначено, що опитані поліцейські Дарницького УП: заступник начальника Дарницького УП майор поліції ОСОБА_7., начальник відділу превенції капітан поліції ОСОБА_8., начальник сектору відділу поліції № 1 капітан поліції ОСОБА_22., оперуповноважені сектору відділу кримінальної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_14 та лейтенант поліції ОСОБА_18., інспектор відділу превенції капітан поліції ОСОБА_15 та лейтенант поліції ОСОБА_17., старші дільничні офіцери поліції капітани поліції: ОСОБА_16., ОСОБА_23., дільничі офіцери поліції лейтенанти поліції ОСОБА_20., ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та старший лейтенант поліції ОСОБА_11 . пояснили 25.08.2018 вони перебували на інструктажу особового складу Дарницького УП, задіяного для забезпечення безпеки та правопорядку біля стадіону «Динамо ім. В.Лобановського» у м. Києві. Під час проведення інструктажу начальником Дарницького УП полковником поліції ОСОБА_4 заступник начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковник поліції ОСОБА_1 почав поводитись нестримано, не контролюючи свою поведінку, недоречно висловлювався та суперечив керівнику. У свою чергу, полковник поліції ОСОБА_4 зробив ОСОБА_1 зауваження про стримане поводження та дотримання норм ділового етикету, на що ОСОБА_1 зухвало відреагував та залишив місце дислокації.

Заступник начальника Дарницького УП майор поліції ОСОБА_7 та начальник відділу превенції капітан поліції ОСОБА_8. у поясненнях зазначили про те, що начальник Дарницького управління поліції у м. Києві ОСОБА_4 . вказівку по залишення місця дислокації заступнику начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковник поліції ОСОБА_1 у їх присутності не давав.

У ході службового розслідування було встановлено, що заступник начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковник поліції підполковник поліції ОСОБА_1 у присутності особового складу Дарницького УП створив конфліктну ситуацію з начальником Дарницького управління поліції у м. Києві ОСОБА_4 , не виконав його усного наказу та під час спілкування не дотримався норм професійної та службової етики, чим порушив вимоги абз. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 4, абз. 1, 4, 10 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 8, 10 ч. 1 і ч. 3 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських,затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

На підставі викладеного було рекомендовано за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у невиконанні вимог абз. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 4, абз. 1, 4, 10 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 8, 10 ч. 1 і ч. 3 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських,затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, заступникові начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковник поліції підполковник поліції ОСОБА_1 оголосити догану.

Вказане слугувало підставою для видання Головним управління Національної поліції у м. Києві наказу від 18.09.2018 № 618 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Незгода з наказом обумовила звернення позивача з даним позовом до суду.

Правовідносини між учасниками справи врегульовані Законом України «Про Національну поліцію», Положенням про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ, затвердженим постановою Кабінету Міністрів УРСР від 19.07.1991 №114, Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, Правилами етичної поведінки поліцейських,затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Сутність службової дисципліни, обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України (далі - особи рядового і начальницького складу) стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень визначено Дисциплінарним статутом органів внутрішніх справ України, затвердженим Законом України від 22 лютого 2006 року N 3460-IV (далі - Дисциплінарний статут).

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Згідно зі ст. 2 Дисциплінарного Статуту дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

За вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (ст. 5 Дисциплінарного Статуту).

Відповідно до ст. 12 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Статтею 14 Дисциплінарного статуту встановлено, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

На час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності була чинною Інструкція про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затверджена наказом Міністерства внутрішніх справі України від 12 березня 2013 року №230, зареєстрована Міністерстві юстиції України 2 квітня 2013 року за № 541/23073 (далі - Інструкція).

Згідно з пунктом 2.1 Інструкції підставами для проведення службового розслідування є порушення службової дисципліни.

Відповідно до п. 2.2 Інструкції службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі отримання інформації про скоєння інших, не визначених підпунктами 2.2.1 - 2.2.19 цього пункту, дисциплінарних проступків, які уповноважена на призначення службового розслідування особа вважатиме достатніми для його проведення.

Із аналізу вказаних норм убачається, що службове розслідування обов`язково повинно передувати притягненню до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з п. 3.4 Інструкції забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими особи РНС, стосовно якої призначено службове розслідування, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Посилання позивача на те, що розслідування проводилося без залучення його безпосереднього начальника ОСОБА_4 є помилковим, оскільки ОСОБА_4 є зацікавленою особою, а тому його залучення до проведення службового розслідування суперечило б п. 3.4 Інструкції.

Відповідно до п. 5.1 Інструкції службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

Вказані строки проведення службового розслідування відповідачами дотримано.

З аналізу п. 6 Інструкції вбачається, що у особи, стосовно якої проводиться службове розслідування, повинні бути відібрані пояснення.

З висновку службового розслідування вбачається, що позивачем було надано пояснення щодо обставин спірних правовідносин, які було викладено у висновку службового розслідування.

З матеріалів справи встановлено, що службове розслідування було проведено на підставі та у спосіб, що передбачені законодавством.

На підставі вказаного висновку службового розслідування до позивача було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани шляхом прийняття оскаржуваного наказу.

Нормативно-правовим актом, який визначає правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України є Закон України «Про Національну поліцію».

Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з ч. 1 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з абз. 1 ч. 1 статті 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників.

Відповідно до п. 8 та 10 і ч. 3, Розділу IІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 №1179, передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; поліцейський повинен дотримуватись субординації у стосунках з колегами, з повагою ставитись до старших за віком.

Тобто, дотримання норм етичної поведінки поліцейського при несенні служби є обов`язком поліцейського.

Порушення цих правил позивачем підтверджується висновком службового розслідування, у якому опитані поліцейські Дарницького УП: заступник начальника Дарницького УП майор поліції ОСОБА_7., начальник відділу превенції капітан поліції ОСОБА_8., начальник сектору відділу поліції № 1 капітан поліції ОСОБА_22., оперуповноважені сектору відділу кримінальної поліції старший лейтенант поліції ОСОБА_14 та лейтенант поліції ОСОБА_18., інспектор відділу превенції капітан поліції ОСОБА_15 та лейтенант поліції ОСОБА_17., старші дільничні офіцери поліції капітани поліції: ОСОБА_16., ОСОБА_23., дільничні офіцери поліції лейтенанти поліції ОСОБА_20., ОСОБА_9., ОСОБА_13 та старший лейтенант поліції ОСОБА_11 . пояснили, що 25.08.2018 вони перебували на інструктажу особового складу Дарницького УП, задіяного для забезпечення безпеки та правопорядку біля стадіону «Динамо ім. В.Лобановського» у м. Києві. Під час проведення інструктажу начальником Дарницького УП полковником поліції ОСОБА_4. заступник начальника відділу поліції на станції Дарниця Дарницького УП підполковник поліції ОСОБА_1 почав поводитись нестримано, не контролюючи свою поведінку, недоречно висловлювався та суперечив керівнику. У свою чергу, полковник поліції ОСОБА_4 зробив ОСОБА_1 зауваження про стримане поводження та дотримання норм ділового етикету, на що ОСОБА_1 зухвало відреагував та залишив місце дислокації.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка начальник Дарницького Управління поліції ГУ НП у м. Києві полковник поліції ОСОБА_4 пояснив, що 24.08.2018 для забезпечення публічної безпеки та правопорядку в заходах з нагоди відзначення 27-ї річниці незалежності України співробітники ввіреного йому управління несли службу по охороні громадського порядку. У вечірній час біля стадіону «Динамо ім. В.Лобановського» у м. Києві проводив інструктаж з особовим складом, вказуючи, яка частина поліцейських може бути вільна, а яка продовжить нести чергування. Останніх, а саме службовців, які повинні були залишитись, визначив з числа, що не виконали наказ та поїхали на чергування у власних автомобілях, а не в службовому автобусі. Оскільки місце дислокації несення служби змінювалось, то виконання такого наказу було викликано необхідністю оперативного реагування на певні події та виконання вказівок вищого керівництва. При проведенні інструктажу підполковник поліції ОСОБА_1 у присутності особового складу почав голосно з використанням лайливих слів висловлюватися в його бік ненормативною лексикою. Вважає, що позивач сам спровокував конфліктну ситуацію, при тому що йому ОСОБА_12 та ОСОБА_14 робили зауваження щодо неприпустимості такої поведінки.

В судовому засіданні свідок, заступник начальника Дарницького УП майор поліції ОСОБА_7 , підтвердив конфліктну ситуацію, яка виникла між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , особисто робив зауваження останньому щодо неприпустимості такої поведінки, підтвердив нецензурні висловлювання позивачем в сторону ОСОБА_4

Свідки ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_8 в судовому засіданні підтвердили голосні нецензурні висловлювання позивача в сторону ОСОБА_4 , вказали, що саме ОСОБА_1 провокував конфлікт.

Свідки ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_14 , ОСОБА_21 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , підтвердили сварку між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 , однак як і що відбувалося пояснити не могли, так як стояли відсторонь, що саме сталося не чули.

Суд, надавши оцінку показам свідків, приймає до уваги факти, що містять їх свідчення, пояснення яких не викликали у суду сумніву щодо їх достовірності, за відсутності даних про зацікавленість свідків щодо наслідків розгляду справи.

Слід зазначити, що більшість свідків в судовому засіданні охарактеризували ОСОБА_4 як досвідченого, порядного та справедливого керівника. Вказали, що він разом з іншими поліцейськими заступив на службу 24.08.2018 близько 4 ранку та один із останніх завершив несення служби.

Враховуючи, що неналежна поведінка позивача підтверджені належними доказами, а також показами свідків, суд приходить до висновку, що в діях позивача вбачається порушення вимог абз. 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ст. 4, абз. 1, 4, 10 ст. 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, п. 8, 10 ч. 1 і ч. 3 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, внаслідок чого притягнення його до дисциплінарної відповідальності є законним та обґрунтованим.

Відповідно до п. 5.4 Інструкції якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.

Застосований вид стягнення є співмірним з вчиненим порушенням.

Суд звертає увагу, що у деяких документах службового розслідування допущено технічну помилку (описку) щодо дати, вказано « 25.08.2018», при тому що події відбувалися саме 24.08.2018. Оскільки дане питання не було предметом розгляду, не оскаржувалося жодною стороною, навпаки, усі учасники справи підтвердили, що інцидент стався між позивачем та ОСОБА_4 саме 24 серпня 2018 року, тому дана обставина в силу ч. 1 ст. 78 КАС України не підлягає доказуванню.

Згідно з пунктом 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

Європейським судом з прав людини у рішенні у справі «Trofimchuk проти України», від 28.10.2010 № 4241/03 зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Крім того, судом враховується, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Недоліки, на які вказує ОСОБА_1 , допущенні при проведенні службового розслідування, не є суттєвими, жодним чином не впливають на правильність прийнятого заступником Голови Національної поліції України - начальником Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_2 наказу від 18.09.2018 № 618 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 »

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що оскаржуваний наказ прийнятий в порядку та у спосіб, що передбачені законодавством, а тому скасуванню не підлягає, що є підставою для відмови у задоволенні позову повністю.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв`язку із відмовою у задоволенні позову не підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 72 - 78, 90, 139, 241, 244, 246, 255, 257, 262, 293, 295 - 297 КАС України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до заступника голови Національної поліції України - начальника Головного управління Національної поліції у м. Києві Крищенка Андрія Євгеновича, Головного управління Національної поліції у м. Києві (, вул.. Володимирська, 15, м. Київ, 01601) про визнання протиправним та скасування наказу відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України та може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко