Справа № 1.380.2019.001463
Суддя: Коморний Олександр Ігорович
Дата ухвалення: 2019-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№1.380.2019.001463
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 червня 2019 року м.Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Коморний О.І.,

секретар судового засідання Бабич Ю.Б.,

за участю:

представника позивача Балабанов О.В.,

представника відповідача Чабан О.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ефе Бетон» про визнання протиправними та скасування рішень Головного управління ДФС у Львівській області.

Обставини справи.

На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Ефе Бетон», в якій просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Львівській області від 11.03.2019 № .

В обґрунтування позовних вимог, з врахуванням заяви про зміну підстав позову, зазначено, що перш за все позивач не отримував акту перевірки №5/13-01-52-12/39216802 від 29.01.2019 на підставі якого прийнято оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Таким чином, відповідачем було порушено право ТзОВ «Ефе Бетон» на подання заперечень по суті на викладені в акті перевірки встановлені порушення. Зокрема позивач зазначає, що згідно із актом камеральної перевірки №5/13-01-52-12/39216802 від 29.01.2019 зафіксовано «порушення» п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України; вказано - «камеральною перевіркою встановлено, що ТзОВ «Ефе Бетон» за грудень 2018 порушено термін реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість». Таким чином, «ТзОВ «Ефе Бетон» порушено п. 201.10 ст. 201 Податкового Кодексу України». При цьому, згадано податкові накладні № 495 із датою виписки (як зазначено в акті) « 21.12.2018» на суму ПДВ 4109000 грн і № 496 із датою виписки (як зазначено в акті) « 21.12.2018» на суму ПДВ 11000 грн. Вказує, що 21.12.2018 (дата зазначена в Акті перевірки) податкові накладні № 495 на суму ПДВ 4109000 грн та/або № 496 на суму ПДВ 11000 грн не складалися, операцій з постачання товарів/послуг ТзОВ «Ефе Бетон» товарів/послуг в цей день на відповідні суми не проводилося, податкових зобов`язань не виникало. В той же час, вказує про існування податкових накладних №495 від 31.12.2018 на суму 20545 000 грн і 4109000 грн ПДВ та №496 від 31.12.2018 на суму 55000 грн і 11000 грн ПДВ. Зазначає, що такі накладні створено і надіслано на реєстрацію протягом операційного дня 15.01.2019. Разом із цим, накладні зареєстровано в ЄРПН 16.01.2019. Зазначає, що при винесенні податкового повідомлення-рішення відповідачем не було в повній мірі досліджено всіх обставин справи, оскільки Товариство з обмеженою відповідальністю «Ефе Бетон» склало податкові накладні в електронній формі та відправило їх на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений пунктом 201.10 ст.201 Податкового кодексу України термін. На підтвердження факту направлення на реєстрацію вищевказаних податкових накладних, в автоматизованому режимі сформовані відповідні квитанції про направлення до Державної фіскальної служби України зазначених податкових накладних.

Від відповідача 25.04.2019 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, у якому відповідач проти позову заперечує повністю. Позиція відповідача зводиться до того, що проведеною перевіркою встановлено порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних, а тому правомірно застосовано штрафну санкцію.

Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 02.04.2019 року відкрито спрощене провадження у справі з викликом сторін.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив, просив у задоволенні позову відмовити.

Суд заслухав вступне слово представників сторін, повно, всебічно та об`єктивно оцінив подані докази у їх сукупності та

встановив:

Головним управлінням ДФС у Львівській області 29.01.2019 року проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних в ЄРПН за період грудень 2018 року, про що складено акт №5/13-01-52-12/39216802 (а.с.28-29).

За наслідками проведеної перевірки відповідачем 16.01.2019 року на підставі акта перевірки №5/13-01-52-12/39216802 прийнято податкове повідомлення-рішення від 11.03.2019 року № про застосування до позивача штрафу в розмірі 10% в загальній сумі 412000 грн. (а.с. 9).

Спірне податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем згідно з викладеним у акті перевірки висновком про встановлення перевіркою фактів несвоєчасної реєстрації податкових накладних в єдиному реєстрі податкових накладних, чим порушено п. 201.10 ст. 201 розділу ІІ Податкового кодексу України.

Такого висновку відповідач дійшов з огляду на виявлене порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних №496 від 21.12.2018 року на суму податку на додану вартість - 11000 гривень, №495 від 21.12.2018 року на суму податку на додану вартість - 4109000 грн.

Позивач не погоджується із рішенням контролюючого органу щодо нарахування штрафу в сумі 412000 грн за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних №495 та №496, що були виписані 31.12.2018 року, а не 21.12.2018 року.

Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Предметом доказування відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Податковий кодекс України у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі ПК України) відповідно до п. 1.1 регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Відповідно до ст. 20.1.1 ПК України відповідачеві надано право запрошувати платників податків або їх представників для перевірки правильності нарахування та своєчасності сплати податків та зборів, дотримання вимог іншого законодавства, здійснення контролю за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби. Письмові повідомлення про такі запрошення надсилаються в порядку, встановленому статтею 42 цього Кодексу, не пізніше ніж за 10 календарних днів до дня запрошення рекомендованими листами, в яких зазначаються підстави запрошення, дата і час, на які запрошується платник податків (представник платника податків)

Органи державної податкової служби згідно п.75.1 ст.75 ПК України мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться органами державної податкової служби в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на органи державної податкової служби.

Камеральною відповідно до п.75.1.1. ПК України вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Законом України № 1797-VIII від 21.12.2016 підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 доповнено абзацом другим, відповідно до якого предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами (пункт 14.1.60 ст.14 ПК України).

Відповідно до п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Судом з матеріалів справи встановлено, що складена позивачем податкова накладна №495 від 31.12.2018 на суму 20545000 грн і 4109000 грн ПДВ, створено на базі програмного комплексу «М.Е.Doc» та відправлено на реєстрацію 15.01.2019 о 18:32 годині, що підтверджується повідомленням про надсилання (а.с.48-49)

Також, судом з матеріалів справи встановлено, що складена позивачем податкова накладна № 496 від 31.12.2018 на суму 55000 грн і 11000 грн ПДВ, створено на базі програмного комплексу «М.Е.Doc» та відправлено на реєстрацію 15.01.2019 о 18:38 годині, що підтверджується повідомленням про надсилання (а.с.51-52).

Судом з квитанції №1 встановлено, що податкова накладна №495 від 31.12.2018 року доставлена до ДФС України 16.01.2019 року в 08:00 годині.(а.с.50)

З квитанції №1 суд встановив, що податкова накладна №496 від 31.12.2018 року доставлена до ДФС України 16.01.2019 року в 14:52 годині.(а.с.51)

Судом з долучених доказів встановлено, що позивач відправив податкові накладні на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений пунктом 201.10 ст.201 Податкового кодексу України термін, а саме: податкову накладну №495 від 31.12.2018 направив 15.01.2019 о 18:32 год., податкову накладну № 496 від 31.12.2018 направив 15.01.2019 о 18:38 год., тобто в межах операційного дня, який триває до 20:00 год.

Згідно пунктів 2 та 3 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, прийняття від платників податків податкових накладних та/або розрахунків коригування та їх реєстрація або зупинення реєстрації здійснюється протягом операційного дня, який триває з 8 до 20-ї години.

У відповідності до пункту 11 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №557 від 06.06.2017 року (надалі - Порядок обміну електронними документами), перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується.

Судом встановлено, що з незалежних від позивача причин, в порушення вимог пункту 11 Порядку обміну електронними документами, квитанції направлені позивачеві по спливу 9 годин та 7 годин з моменту отримання Державною фіскальною службою України вищевказаних податкових накладних, оскільки податкові накладні, які, як встановив суд, позивач реєстрував 15.01.2019 року 18:33 та 18:39 год. (а.с.49,52), зареєстровані в реєстрі лише після 08:00 год. 16.01.2019 року. У вказаних квитанціях зазначається про те, що податкові накладні доставлено до ДФС України та документи прийнято (а.с.50,53).

Вказані обставини не спростовані представником відповідача у судовому засіданні, а тому суд вважає їх доведеними позивачем.

Відповідно до пунктів 4,5,6 розділу ІІ Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства Фінансів України №557 від 06.06.2017 року, після накладання ЕЦП автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

Автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів.

Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

Вказаним Порядком чітко визначено, що обов`язком автора є надіслання адресату електронного документа протягом операційного дня.

Вказаний обов`язок виконаний позивачем щодо надіслання до ЄРПН податкових накладних, зазначених в акті перевірки як надісланих платником податку з порушенням встановлених строків.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в ЄРПН.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Постановою КМУ №1246 від 29.12.2010 року затверджений Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі Порядок №1246).

З 24.03.2018 року діє нова редакція вказаного пункту Порядку (зміни внесені постановою КМУ від 21.02.2018 року №204): операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктами 10,11 Порядку встановлено, що після складення податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі на них накладається електронний цифровий підпис посадових осіб постачальника (продавця) у такому порядку:

електронний цифровий підпис головного бухгалтера (бухгалтера) або електронний цифровий підпис керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера); електронний цифровий підпис, який за правовим статусом прирівнюється до печатки (у разі наявності).

Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис" "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

Згідно з п.12 Порядку після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки питань, перелік яких наведений у даному пункті.

Відповідно до п.13,п.14 Порядку за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.

Судом встановлено, що позивач виконав всі покладені на нього обов`язки як на платника податків щодо направлення податкових накладних на реєстрацію у строк встановлений законодавством (чинним на час складення та направлення вказаних податкових накладних в ЄРПН), а саме до 20:00 год. 15.01.2019 року.

Відповідно до п.109.1 ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Податкове правопорушення, як і будь-яке правопорушення, має суб`єктивну сторону, тобто це повинно бути умисне порушення норми закону, або умисне її не виконання, коли особа повинна її виконати.

Встановлені судом обставини справи свідчать про відсутність стосовно позивача складу податкового правопорушення.

Обов`язком позивача є своєчасне, в операційний день, направлення податкових накладних до ЄРПН. Платник податку не несе відповідальності за роботу телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем та програм. Несвоєчасна доставка відправлення адресату з будь-яких причин виключає відповідальність платника податків, який свій обов`язок виконав своєчасно.

У п. 201.10 ст. 201 ПК України встановлено строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН.

Згідно з п. 120 1 .1 ст. 120 1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничних строків реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям платникам податку на додану вартість, і розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, установлених ст. 201 ПК України, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог ст. ст. 192 та 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу, зокрема, в розмірі 10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів.

Водночас п. 120.2 ст. 120 ПК України передбачено, що відсутність з вини платника реєстрації податкової накладної, що підлягає наданню покупцю платнику податку на додану вартість, та розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 180 календарних днів з дати їх складання тягне за собою накладення на платників податку, на яких відповідно до вимог ст. ст. 192 та 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 50 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податковій накладній / розрахунку коригування.

Аналіз зазначених норм дає підстави вважати, що законодавець передбачив можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених ст. 120 1 ПК України, лише за наявності його вини.

Верховний Суд у справі № 815/2745/17 дійшов висновку, що підставою для неприйняття податкових накладних платника податку в електронному вигляді та відмови в їх реєстрації в ЄРПН стали причини, які не відповідали дійсності, а останній, своєю чергою, під час здійснення операцій з постачання товарів/послуг вчинив усі необхідні дії щодо реєстрації цих документів у Реєстрі в строк, передбачений чинним на час виникнення спірних правовідносин законодавством (Постанова від 30.01.2018 К/9901/246/17 815/2745/17).

Такого висновку дійшов Верховний Суд і у постанові від 30 січня 2018 року у справі № 816/390/17, при цьому зазначивши, що платником податку доведено здійснення всіх передбачених законодавством дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, що виключатиме склад податкового правопорушення та доводитиме безпідставність і протиправність податкового повідомлення-рішення.

З огляду на встановлені судом фактичні обставини справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для притягнення позивача до відповідальності у вигляді штрафу згідно з п. 120-1.1 ст. 120-1 розділу ІІ ПК України, відтак оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 11.03.2019 № щодо накладення на позивача штрафу у сумі 412000 грн є протиправним та підлягає скасуванню.

Суд зазначає, що саме на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій та мінімізують ризик помилок.

Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та норм діючого законодавства суд дійшов висновку, що позовні вимоги належить задовольнити.

На підставі ч. 1 ст. 139 КАС України на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати зі сплаті судового збору, сплаченого при поданні позовної заяви до суду за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд

у х в а л и в :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Львівській області від 11.03.2019 № .

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ефе Бетон» (вул. Шевченка, 317 Н, м. Львів, 79069; ) з Головного управління ДФС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів; ), за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір в сумі 6180 (шість тисяч вісімдесят) грн 00 коп.

Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складений 26.06.2019 року.

Суддя Коморний О.І.