Справа № 240/5918/18
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2019-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/5918/18

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Капинос О.В.

Суддя-доповідач - Смілянець Е. С.

21 червня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Сушка О.О. Залімського І. Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року (повне судове рішення складене 11.02.2019) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

в грудні 2018 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся в Житомирський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області, про:

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області щодо невнесення відомостей, які містяться у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 06.06.2018, поданому Пугайчуком Петром Степановичем, до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів - протиправною.

- зобов`язання суб`єкта владних повноважень - Управління Державної архітектурно- будівельної інспекції у Житомирській області внести відомості, які містяться у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 06.06.2018, поданому Пугайчуком Петром Степановичем, до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Житомирський окружний адміністративний суд рішенням від 05 лютого 2019 року у задоволені адміністративного позову відмовив. Судове рішення мотивоване тим, що враховуючи встановлену відповідачем неможливість внесення даних до єдиного реєстру через недостатність інформації у повідомленні, позивачу правомірно направлено таке повідомлення на доопрацювання.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов суперечливого висновку про те, що вичерпна інформація, яка підлягає внесенню в єдиний реєстр, міститься у бланку повідомлення про початок будівельних робіт, хоча є очевидним факт невідповідності інформації вказаної у бланку та перелік відомостей, які вносяться в даний реєстр. Вважає, що законом не передбачено можливості направлення на доопрацювання повідомлення через недостатній обсяг інформації.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначає, що повідомлення повернуто позивачу на доопрацювання, оскільки під час його перевірки посадовою особою Управління встановлено неможливість внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих і будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі-реєстр), через недостатній обсяг інформації, повнота та коректність якої автоматично перевіряється електронною системою реєстру. При цьому, посадові особи, за відсутності необхідної інформації, повертають повідомлення замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Виходячи з приписів ст. 311 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 06.06.2018 позивачем подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області Повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) , а саме: "Реконструкція овочесховища з надбудовою складського приміщення по АДРЕСА_1 . Б АДРЕСА_2 Хмельницького, АДРЕСА_3 .Овруч, АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 ".

12.06.2018 листом Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області вих. № 1006-3-18/1983/18, позивачу повідомлено про неможливість внесення даних до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, через недостатній обсяг інформації щодо: затвердження замовником проектної документації; містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки;показників об`єкта будівництва згідно вимог ОСОБА_2 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

Запропоновано додати необхідну інформацію для внесення до Єдиного реєстру та повторно звернутися до Управління щодо реєстрації вказаного повідомлення.

Позивач, не погоджуючись із повідомленням відповідача звернувся до суду для захисту порушеного права.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Згідно з частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури, додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, місцевих правил забудови населених пунктів, вимог вихідних даних, а також з метою захисту прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд, який забезпечує Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.

Пунктом 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року № 294 визначено, що Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (далі - Положення № 294).

Основними завданнями Державної архітектурно-будівельної інспекції України є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення державного контролю та нагляду за дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил (пункт 3 Положення № 294).

Пунктом 4 Положення № 294 визначено, що до покладених на Держархбудінспекцію завдань, окрім іншого, остання здійснює державний контроль за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час провадження містобудівної діяльності.

Водночас, пунктом 7 Положення №294 передбачено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Згідно ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 № 3038-VI (в редакції Закону № 1817-VIII від 17.01.2017) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт, порядок його подання, форма повідомлення про зміну даних у поданому повідомленні визначаються Кабінетом Міністрів України (частини 1-3).

Порядок набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747) із змінами від 25.04.2018 №327, якою затверджено Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт (далі - Порядок № 466).

Згідно п.5 Порядку № 466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта.

Контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. (п.8)

Відповідно п.9 Порядку №466 дані щодо надання (отримання), відмови у видачі чи анулювання (скасування), внесення змін до документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, вносяться Держархбудінспекцією до реєстру на підставі інформації, поданої відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю, протягом одного робочого дня з дня її надходження.

Порядком ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України від 19 липня 2011 року за № 92 визначено механізм ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (далі-реєстр), як єдиної комп`ютерної бази даних.

Відповідно до п. 2 Порядку № 92 реєстр ведеться з метою забезпечення, зокрема, обліку повідомлень про початок виконання будівельних робіт/про зміну даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1 ), або скасування їх реєстрації.

Згідно п. 8 Порядку № 92 підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про початок виконання підготовчих чи будівельних робіт або декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі-декларація), повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками, скасування реєстрації повідомлення або декларації, прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

Відповідно до пункту 12 Порядку № 92 посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру. За фактом реєстрації посадові особи здійснюють оформлення та підписання відповідних повідомлень та декларацій.

Відтак, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що відповідно до Порядку № 92 електронною системою реєстру автоматично перевіряється повнота та коректність інформації, наданої органами державного архітектурно-будівельного контролю, після чого перевірені дані вносяться Держархбудінспекцією до Реєстру з присвоєнням реєстраційного номера.

Як встановлено судом першої інстанції, за результатами розгляду повідомлення позивача про початок виконання будівельних робіт, 12.06.2018 листом Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Житомирській області вих. № 1006-3-18/1983/18, позивачу повідомлено про неможливість внесення даних до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, через недостатній обсяг інформації щодо: затвердження замовником проектної документації; містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки; показників об"єкта будівництва згідно вимог ОСОБА_2 2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво". Запропоновано додати необхідну інформацію для внесення до Єдиного реєстру та повторно звернутися до Управління щодо реєстрації вказаного повідомлення.

Колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що інформація зазначена у повідомленні замовника має повністю відповідати бланку повідомлення, оскільки бланк повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13.04. 2011 №466 (із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 25.04.2018 р. N 327) .

Також необхідно звернути увагу, що не допускається внесення даних, які не передбачені бланком повідомлення. Вказана інформація повинна бути повною, для подальшої можливості внесення даних до єдиного реєстру.

Як встановлено судом першої інстанції, позивач подав до Управління повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) на об`єкт: "Реконструкція овочесховища з надбудовою складського приміщення по АДРЕСА_5 ", яке зареєстроване за вх. 1609/20/8 від 06.06.2018, однак, позивач вказує інформацію, яка не передбачена бланком повідомлення, а саме: Наказ 2- 14 від 25.05.2018 р.

Також, відповідно до поданого повідомлення позивач повинен вказати реєстраційний номер виданих містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, однак вказана інформація відсутня. При цьому, для реєстрації в реєстр необхідно внести зазначений реєстраційний номер документу.

Таким чином, суд першої інстанції правомірно зазначив, що відсутність реєстраційного номеру містобудівних умов та обмеження вважається недостатньою інформацією.

Крім того, з дослідженого судом змісту повідомлення слідує, що в ньому відсутня інформація, щодо загальної площі об`єкта згідно проектної документації, хоча, у п. 4 Примітки в бланку повідомлення вказано, що загальна площа вказується відповідно до проектної документації, а також присутнє роз`яснення коли замовник не зобов`язаний вказувати дані показники.

З бланка повідомлення відповідно до Додатку 2 Порядку № 466 встановлено, що він містить графу "Основні показники об`єкта будівництва" (Відповідно до проектної документації).

Тобто, замовник зобов`язаний вказати основні техніко-економічні показники (об`єкта будівництва відповідно до проектної документації), що чітко передбачено бланком повідомлення. Вказаним спростовуються доводи позивача, що законодавством не передбачено вимоги вказувати основні техніко-економічні показники у відповідності до проектної документації.

Також, позивачем фактично у повідомленні відображено будівельні роботи, які будуть виконані, що не є основними техніко-економічними показниками, які передбачені проектною документацією та ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

Слід також зазначити, що згідно ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" реконструкція - перебудова прийнятого в експлуатацію існуючого об`єкта, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

З вищезазначеного слідує, що під час реконструкції відбувається зміна геометричних розмірів об`єкта.

Однак, як правомірно зазначено судом першої інстанції, у відповідності до поданого позивачем повідомлення, в графі "Основні техніко-економічні показники" неможливо визначити, в чому полягає реконструкція об`єкта, оскільки зазначені показники в повідомленні відносяться до капітального ремонту.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції, що позивачем у повідомленні вказано недостатній обсяг інформації, визначений у встановленому законом бланку такого повідомлення, що перешкоджає відповідачу внести необхідну інформацію до єдиного реєстру, а тому, позивачу правомірно направлено таке повідомлення на доопрацювання.

Також, колегія суддів вважає необґрунтованими доводи апеляційної скарги щодо того, що законом не передбачено можливості направлення на доопрацювання повідомлення через недостатній обсяг інформації, оскільки, відповідно до п.12 вищевказаного наказу від 24.06.2011 №92 посадові особи здійснюють перевірку повноти даних у поданих замовником деклараціях з дотриманням вимог законодавства та за її наявності вносять дані до реєстру, а за її відсутності повертають їх замовнику на доопрацювання для усунення виявлених недоліків, про що вносять дані до реєстру.

Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 05 лютого 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Сушко О.О. Залімський І. Г.