Справа № 807/694/18
Суддя: Багрій Василь Миколайович
Дата ухвалення: 2019-06-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/5393/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Багрія В. М.,

суддів Курильця А. Р., Старунського Д. М.,

з участю секретаря судового засідання Ваврик Х. Б.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2019 року (рішення ухвалено у м. Ужгороді судом у складі головуючого судді Плеханова З. Б., повний текст рішення виготовлений 17 квітня 2019 року) у справі № 807/694/18 за адміністративним позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Міци Оксани Іванівни про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Міци О. І. про визнання протиправною та скасування постанови.

Позивач просив визнати протиправною та скасувати постанову відповідача № 49 від 22.06.2018 про накладення на нього штрафу в розмірі 31716 грн за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2019 року позивачу в задоволенні позову відмовлено.

Рішення суду першої інстанції оскаржив ФОП ОСОБА_1 , подавши на нього апеляційну скаргу.

В апеляційній скарзі зазначає, що позивачем надано до перевірки всі необхідні документи. В акті перевірки та протоколі зафіксований факт надання посадовій особі відповідача документів саме 08.06.2018, тобто до завершення перевірки.

Щодо листа позивача від 02.07.2018, то він є відповіддю на припис виданий 08.06.2018 управлінням ДАБК і не фіксує момент подання відповідачу належних документів.

Апелянт зазначає, що відповідачем не додано до матеріалів справи актів на приховані роботи, які не відповідають вимогам ДБН та є відмінними від тих актів, які долучені до матеріалів справи позивачем. Таким чином, відповідач не володіє актами на приховані роботи виконані позивачем, які складені з порушеннями.

Апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким задовільнити позовні вимоги.

На апеляційну скаргу позивача управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради подало відзив, в якому просить апеляційну скаргу ФОП ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Вислухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивач як виконавець будівельних робіт надав до перевірки Акти прихованих робіт, які не відповідали встановленим будівельним нормам та які є відмінні від наданих ним пізніше як додаток до позову. Сертифікати відповідності будівельних матеріалів та загальний журнал робіт позивач надав контролюючому органу лише 02.07.2018, тобто після закінчення перевірки та після розгляду справи про правопорушення 22.06.2018. Таким чином, на момент проведення перевірки у позивача були відсутні усі необхідні документи, оформлені належним чином.

Апеляційний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції та, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, враховує таке.

У справі встановлено, що 03.08.2018 начальником управління ДАБК Зотовою О. С. та головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління ДАБК Марковичем Ю. М. на підставі наказу від 29.05.2018 № 172 та направлення на проведення позапланового заходу від 29.05.2018 № 148 проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Капітальний ремонт 13-ти навчальних індивідуальних аудиторій 2-го поверху навчального корпусу комунального вищого навчального закладу «Ужгородський коледж культури і мистецтв» Закарпатської обласної ради по вул. Минайській 38/80 м. Ужгороді».

Підставою для прийняття наказу про проведення позапланової перевірки слугувало звернення Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України № 2355/39/106/01-2018 від 22.05.2018 щодо перевірки достовірності даних, наведених у зареєстрованому повідомленні про початок виконання будівельних робіт № ЗК46 на об`єкті «Капітальний ремонт 13-ти навчальних індивідуальних аудиторій 2-го поверху навчального корпусу комунального вищого навчального закладу «Ужгородський коледж культури і мистецтв» Закарпатської обласної ради по вул. Минайській 38/80, м. Ужгороді».

За результатами проведеної перевірки складено акт від 03.08.2018 № 150, в якому зафіксовано наступні порушення: виконавча документація надана не в повному обсязі, а також не відповідає вимогам ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», а саме: відсутній загальний журнал робіт (згідно додатку А ДБН А.3.1-5:2016); Акти на закриття прихованих робіт не відповідають формі сторінок акту (додаток В ДБН А.3.1-5:2016), а також надані не в повному обсязі згідно переліку виду робіт та конструкцій, на які складаються акти на закриття прихованих робіт (додаток Н ДБН А.3.1-5:2016); відсутні сертифікати на використані будівельні матеріали.

За наслідками перевірки 08.06.2018 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління ДАБК Марковичем Ю. М. в присутності ОСОБА_2 Б. В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно зазначеного протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 08.06.2018 розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначено на 22.06.2018 о 10:00 год.

Того ж числа, 08.06.2018, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи управління ДАБК Марковичем Ю. М. складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. З метою усунення виявлених порушень, позивача зобов`язано привести виконавчу документацію у відповідність до вимог ОСОБА_3 3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва». Позивача зобов`язано виконати припис в строк до 02.07.2018.

22.06.2018 заступником начальника управління ДАБК Ужгородської міської ради Міца О. І. винесено постанову № 49 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини 3 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф в сумі 31716 грн.

02.07.2018 ФОП ОСОБА_1 листом повідомив начальника управління ДАБІ в м. Ужгороді, що на виконання припису від 08.06.2018 він привів виконавчу документацію у відповідність до вимог ДБН та передав її головному спеціалісту ДАБК Марковичу Ю. М.

Частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI, до яких належать, зокрема виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 7, 9 Порядку № 533, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та направлення для проведення позапланової перевірки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно з пунктом 11 Порядку № 533, посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Відповідно до пунктів 16, 17 Порядку № 533, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Пунктами 20, 21 та 22 Порядку № 533 передбачено, що протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до розпорядження Ужгородського міського голови № 70-рк від 07.05.2018 начальник Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради на час винесення оскарженої постанови перебувала у щорічній відпустці.

Згідно посадової інструкції заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Ужгородської міської ради, яка затверджена Ужгородським міським головою 02.01.2018, відповідач має право складати акти перевірок, протоколи та накладати штрафи відповідно до закону на час відсутності начальника управління.

Як видно з акту перевірки від 03.08.2018 № 150, позивачем вчинено наступні порушення: виконавча документація надана не в повному обсязі, а також не відповідає вимогам ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», а саме: відсутній загальний журнал робіт (згідно додатку А ДБН А.3.1-5:2016); Акти на закриття прихованих робіт не відповідають формі сторінок акту (додаток В ДБН А.3.1-5:2016), а також надані не в повному обсязі згідно переліку виду робіт та конструкцій, на які складаються акти на закриття прихованих робіт (додаток Н ДБН А.3.1-5:2016); відсутні сертифікати на використані будівельні матеріали.

Пунктом 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» встановлено, що за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у проекті виконання робіт.

До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ОСОБА_4 . 1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ОСОБА_4 . 1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

У додатку А (обов`язковий) ДБН А.3.1-5:2016 наведено форму сторінок загального журналу робіт, а також зазначено вказівки щодо ведення загального журналу робіт.

У додатку В (обов`язковий) ДБН А.3.1-5:2016 наведено форму сторінок акта на закриття прихованих робіт.

Пунктами 1, 2, 3 «Вказівок щодо ведення загального журналу робіт» ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» передбачено, що загальний журнал робіт (далі - Журнал) є основним первинним виробничим документом, який відтворює технологічну послідовність, терміни, якість і умови виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва.

Загальний журнал робіт ведеться на будівництві окремих або групи однотипних об`єктів, які розміщені в межах одного будівельного майданчика і споруджуються одночасно.

Загальний журнал робіт веде особа, відповідальна за будівництво об`єкта (виконавець робіт, старший виконавець робіт) і заповнює його з першого дня роботи на об`єкті особисто або доручає керівникам змін.

Виходячи з наведених вище норм права, позивач був зобов`язаний вести загальний журнал робіт та надати його посадовій особі контролюючого органу під час позапланової перевірки.

Оскільки позивачем не надано посадовій особі контролюючого органу загальний журнал робіт, апеляційний суд погоджується з позицією відповідача щодо відсутності у позивача виконавчої документації в повному обсязі, що не відповідає вимогам ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва».

Апеляційним судом встановлено, що позивачем надано до перевірки акти прихованих робіт, які не відповідали встановленим будівельним нормам та які є відмінні від наданих ним як додаток до позову.

Щодо твердження апелянта про те, що відповідачем не додано до матеріалів справи актів на приховані роботи, які не відповідають вимогам ДБН та є відмінними від тих актів, які долучені до матеріалів справи позивачем, суд апеляційної інстанції зазначає, що такі акти подані відповідачем суду першої інстанції супровідним листом № 343/16-12 від 03.08.2018 (а. с. 168-182 т 1).

Позивачем надано контролюючому органу сертифікати відповідності будівельних матеріалів та загальний журнал робіт супровідним листом від 02.07.2018, тобто після закінчення перевірки та після розгляду справи про правопорушення 22.06.2018.

Таким чином, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність у позивача всіх необхідних документів станом на момент проведення перевірки та неналежність оформлення наданих під час перевірки актів прихованих робіт, що послужило підставою для притягнення його до відповідальності відповідно до оскаржуваної постанови відповідача.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що постанова заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради Міци О. І. № 49 від 22.06.2018 про накладення на позивача штрафу в розмірі 31716 грн за правопорушення у сфері містобудівної діяльності є правомірною, тому не може бути скасована.

Відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Рішення суду першої інстанції прийняте з дотриманням норм матеріального та процесуального права, з врахуванням усіх обставин, що мають значення для вирішення справи, тому підстави для його зміни чи скасування відсутні.

Доводи апелянта, в силу наведеного, висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись ч. 3 ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 322, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2019 року у справі № 807/694/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя В. М. Багрій
судді А. Р. Курилець
Д. М. Старунський
Повний текст постанови виготовлений 27.06.2019.