Справа № 140/2779/18
Суддя: Мікула Оксана Іванівна
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/4461/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого-судді - Мікули О. І.,

суддів - Качмара В. Я., Курильця А.Р.,

з участю секретаря судового засідання - Болюк Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові в залі суду апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Ексіма Плюс" на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року у справі № 140/2779/18 за адміністративним позовом Дочірнього підприємства "Ексіма Плюс" до Державної фіскальної служби України, Головного управління ДФС у Волинській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, -

суддя в 1-й інстанції Сорока Ю. Ю.,

час ухвалення рішення 05.03.2019 року, 11:30 год.,

місце ухвалення рішення м. Луцьк,

дата складання повного тексту рішення 11.03.2019 року,

в с т а н о в и в:

Позивач - Дочірнє підприємство Ексіма Плюс звернулося в суд з позовом до відповідачів - Головного управління ДФС у Волинській області, Державної фіскальної служби України, в якому просило визнання протиправним та скасування рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області від 21 листопада 2018 року №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 17 листопада 2017 року, 22 листопада 2017 року та від 08 грудня 2017 року та зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати вказані податкові накладні.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення прийняте з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального права та підлягає скасуванню, покликаючись на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки тому факту, що законодавець не встановлює, що для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування повинно бути подано всі 5 категорій документів, що визначені Вичерпним переліком документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 13 червня 2017 року №567 (в редакції чинній на час зупинення реєстрації податкових накладних), а такі контролюючим органом не конкретизовані. При цьому, позивач долучив весь пакет документів, які підтверджують фактичне здійснення господарських операцій з придбання котка вібраційного BOMAG BW 174 AD у ФОП ОСОБА_1 та його подальшої реалізації ТОВ АП Граніт, що свідчить про протиправність рішень комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної і розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 17 листопада 2017 року, 22 листопада 2017 року та від 08 грудня 2017 року , що є підставою для їх скасування, а належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання відповідача зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

ГУ ДФС у Волинській області подало відзив на апеляційну скаргу, в якому вказало, що Дочірнє підприємство Ексіма Плюс не надало на розгляд комісії копії документів, зокрема, відсутні документи, які свідчать про придбання або про намір придбання катка вібраційного, оскільки договір заключений з покупцем 02 жовтня 2017 року, а станом на 16 листопада 2018 року підприємство не здійснювало ніяких господарських операцій, які б свідчили про виконання умов договору, в пояснені не зазначено в якого СГД платник має намір придбати зазначений товар тощо і чи, принаймні, заключена угода з ним, чи здійснювався перерахунок коштів/авансових платежів. Інші надані платником вже під час судового розгляду документи містять істотні розбіжності. Враховуючи наведене, вважає, що платником не підтверджено навіть достатніх підстав для реєстрації спірних податкових накладних, а тому рішення комісії ГУ ДФС у Волинській області про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 від 21 листопада 2018 року прийняті правомірно.

ДФС України своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористалося, відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Справа розглянута судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження.

Представник позивача (апелянта) Максимчук Ю. В. у судовому засіданні підтримав доводи, викладені в апеляційній скарзі, вважає висновки суду першої інстанції неправильними та необґрунтованими. Просить скасувати оскаржувану рішення та ухвалити нове судове рішення, яким позов задовольнити.

Представник відповідачів Решетник О. Л. у судовому засіданні не погодився з доводами апеляційної скарги і вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, який ухвалив законне та обґрунтоване рішення. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Заслухавши суддю-доповідача та пояснення учасників справи, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно задовольнити, а оскаржуване рішення скасувати з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 02 жовтня 2017 року ДП Ексіма Плюс (продавець) та ТОВ АП Граніт (покупець) уклали договір купівлі-продажу №1/0210, предметом якого є коток вібраційний BOMAG BW 174 AD, строк поставки до 31 грудня 2018 року.

На виконання умов вказаного договору ТОВ АП Граніт перераховано на користь ДП Ексіма Плюс кошти в якості попередньої оплати за придбання товару, а саме: 17 листопада 2017 року на суму 307000,00 грн., 22 листопада 2017 року - 183600,00 грн. та 08 грудня 2017 року - 150000, 00 грн.,

За вказаними фактами зарахування коштів у рахунок виконання умов договору ДП Ексіма Плюс складено податкові накладні №1 від 17 листопада 2017 року на загальну суму 307000,00 грн., у т.ч. ПДВ 51166,67 грн., №1 від 22 листопада 2017 року на загальну суму 183600,00 грн., у т.ч. ПДВ 30600,00 грн. та №1 від 08 грудня 2017 року на загальну суму 150000,00 грн., у т.ч. ПДВ 25000,00 грн. та направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстраційні номери: №, та №, відповідно.

Згідно з отриманими квитанціями від 29 листопада 2017 року №, від 29 листопада 2017 року № та від 26 грудня 2017 року №, вказані податкові накладні доставлені до центрального рівня ДФС України та прийняті системою, проте їх реєстрація зупинена на підставі п.201.16 ст.201 ПК України, оскільки такі відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним п.6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджених наказом МФ України від 13 червня 2017 року №567; за результатами опрацювання СМКОР виявлено невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТ ЗЕД: 8429 та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. «в» пп.201.16 ст.201 ПК України та/або таблицю даних платника податків, яка передбачена п.4 цього наказу.

16 листопада 2018 року ДП Ексіма Плюс направило на адресу контролюючого органу письмові пояснення та документи про підтвердження реальності здійснення операцій згідно з повідомленням щодо подачі документів про підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК реєстрація якої/го зупинено, а саме: копії договору купівлі-продажу №1/0210 від 02 жовтня 2017 між ДП Ексіма Плюс та ТОВ АП Граніт, копій банківських виписок за листопад-грудень 2017 року, оборотно-сальдові відомості по рахунку 6811 за листопад 2017 року та за період з 01 січня по 16 листопада 2018 року.

Рішеннями комісії ГУ ДФС у Волинській області про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 від 21 листопада 2018 року відмовлено в реєстрації спірних податкових накладних у зв`язку із ненадання платником податків копій документів, зокрема, відсутні документи, які свідчать про придбання або про намір придбання катка вібраційного, оскільки договір заключений з покупцем 02 жовтня 2017 року, а станом на 16 листопада 2018 року підприємство не здійснювало ніяких господарських операцій, які б свідчили про виконання умов договору, в пояснені не зазначено в якого СГД платник має намір придбати зазначений товар тощо і чи принаймні заключена угода з ним, чи здійснювався перерахунок коштів/авансових платежів.

Не погодившись з цими рішеннями, 03 грудня 2018 року ДП Ексіма Плюс подало скаргу до комісії ДФС з питань розгляду пояснень та документів платника податків.

Рішеннями Комісії з питань розгляду скарг ДФС України №50971/35954365/2, 50973/35954365/2, 50986/35954365/2 від 13 грудня 2018 року залишено скарги без задоволення, а рішення комісії контролюючого органу про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних - без змін.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що, зважаючи на подання позивачем контролюючому органу документів, які містять в собі суперечливі відомості щодо реальності здійснення господарської операції з ТОВ АП Граніт та не надані первинні документи, які свідчать про придбання або про намір придбання товару, виконання умов договору тощо, як передбачено п.14 Порядку №117, у відповідача були правові підстави для відмови позивачу у реєстрації спірних податкових накладних, що стало підставою для прийняття комісією ГУ ДФС у Волинській області рішень №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 від 21 листопада 2018 року про відмову у реєстрації відповідних податкових накладних.

Даючи правову оцінку такому висновку суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступних підстав.

П.201.10 ст.201 ПК України передбачає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Починаючи з 01 липня 2017 року відповідно до п.201.16 ст.201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до п.74.2 ст.74 цього Кодексу.

Відповідно до п.74.2 ст.74 ПК України в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Згідно з пп.201.16.1 п.201.16 ст.201 ПК України у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію(їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до пп.201.16.2, 201.16.3 п.201.16 ст.201 ПК України платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку пояснення та/або копії документів (за вичерпним переліком), які є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Подані письмові пояснення та/або копії документів розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, яке надсилається платнику податків.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246.

Згідно з п.12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема: наявності суми податку на додану вартість відповідно до п.200-1.3 і 200-1.9 ст.200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 01 липня 2015 року); відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до п.201.16 ст.201 Кодексу.

Відповідно до п.13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

П.17 Порядку №1246 передбачає, що у разі відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення реєстрації таких податкових накладних та/або розрахунків коригування відповідно до п.201.16 ст.201 Кодексу, формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, в якій зазначаються відомості та перелік документів, визначених пп.201.16.1 п.201.16 ст.201 ПК України. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Наказом Міністерства фінансів України від 13 червня 2017 року №567 (в редакції чинній на час зупинення реєстрації податкових накладних) затверджені Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Критерії оцінки) та Вичерпний перелік документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Відповідно до п.6 Критеріїв оцінки моніторинг податкової накладної / розрахунку коригування здійснюється ДФС за такими критеріями: 1) обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, у 1,5 рази більший за величину, що дорівнює залишку різниці обсягу постачання такого товару/послуг, зазначеного у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих з 01 січня 2017 року в Реєстрі, та обсягу придбання на митній території України та/або ввезення на митну територію України відповідного товару, зазначеного з 01 січня 2017 року в отриманих податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих в Реєстрі, та митних деклараціях, і переважання в такому залишку товарів з кодами згідно з УКТ ЗЕД, які визначаються ДФС, більше 75 % загального такого залишку та відсутність товару/послуги, зазначеної в податковій накладній, яка подана на реєстрацію в Реєстрі, в інформації, поданій платником податку за встановленою формою, як товару/послуги, що на постійній основі постачається (виготовляється); 2) відсутність (анулювання, призупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право суб`єкта господарювання на виробництво, експорт, імпорт, оптову і роздрібну торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними пп.215.3.1 та 215.3.2 п.215.3 ст.215 розділу VI ПК України, щодо товарів, які зазначені платником податку у податковій накладній, поданій на реєстрацію в Реєстрі; 3) розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку на додану вартість, якщо передбачається зміна вартості товару/послуг, більше ніж удвічі та/або зміна номенклатури товарів/послуг (для кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для кодів послуг відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів).

Колегія суддів звертає увагу на те, що закріплений п.6 Критеріїв оцінки перелік є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.

Відповідно до п.1 Вичерпного переліку документів у розрізі Критеріїв оцінки ступеня ризиків, для критерію, зазначеного у пп.1 п.6 Критеріїв, такими документами є: договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками, листування з контрагентами; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для провадження господарської операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання й транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передавання товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством;

- для критерію, зазначеного в підпункті 2 пункту 6 Критеріїв: договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками, листування з контрагентами; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для провадження господарської операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання й транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передавання товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Колегія суддів звертає увагу на те, що вказаний Вичерпний перелік закріплює диференціацію документів, які є достатніми для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, залежно від встановленої відповідності податкової накладної тому чи іншому критерію.

З системного аналізу вищенаведених правових норм можна дійти висновку, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення контролюючим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання контролюючим органом загального посилання на п.6 Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Крім того, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 23 жовтня 2018 року (справа №822/1817/18), від 04 грудня 2018 року (справа №821/1173/17), від 16 квітня 2019 року (справа №826/10649/17).

Зі змісту квитанцій про зупинення реєстрації за податковими накладними №1 від 17 листопада 2017 року, №1 від 22 листопада 2017 року та №1 від 08 грудня 2017 року вбачається, що реєстрація цих накладних зупинена на підставі п.201.16 ст.201 ПК України, оскільки такі відповідає критеріям оцінки ступеня ризиків, визначеним п.6 Критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затверджених наказом МФ України від 13 червня 2017 року №567; за результатами опрацювання СМКОР виявлено невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТ ЗЕД: 8429 та запропоновано позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до п. «в» пп.201.16 ст.201 ПК України та/або таблицю даних платника податків, яка передбачена п.4 цього наказу.

Колегія суддів звертає увагу на ту обставину, що у цих квитанціях податковим органом не вказано ані конкретного критерію оцінки ступеня ризику (відповідного підпункту пункту 6 Критеріїв оцінки), ані конкретного переліку документів, вичерпний перелік яких встановлений Наказом №567, які б могли бути подані ДП "Ексіма Плюс" для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

При цьому, зазначення в квитанціях, що за результатами опрацювання Системи моніторингу критеріїв оцінки ризиків виявлено невідповідність обсягів постачання обсягам придбання по товарах згідно з УКТ ЗЕД: 8429 не приймається колегією суддів до уваги як доказ наведення контролюючим органом конкретних підстав зупинення реєстрації податкової накладної, оскільки такий критерій в п.6 Критеріїв оцінки відсутній.

Як вбачається з матеріалів справи, ДП "Ексіма Плюс", одержавши відповідні квитанції про зупинення реєстрації податкових накладних, направило до контролюючого органу письмові пояснення разом документами щодо підтвердження реальності здійснення операцій по ПН/РК, реєстрація яких зупинено.

Крім того, під час судового розгляду позивач надав пояснення про те, що 05 жовтня 2017 року між ФОП Куцик О. М. (продавець) та ДП Ексіма Плюс (покупець) уклали договір купівлі-продажу котка вібраційного, предмет договору - коток вібраційний BOMAG BW 174 AD Б/В, термін поставки - до 31 грудня 2018 року.

На виконання умов цього договору ДП Ексіма Плюс протягом листопада-грудня 2017 року перерахувало ФОП ОСОБА_1 авансові платежі на загальну суму 619614,50 грн., що стверджується банківською випискою за грудень 2017 року та оборотам порахунку 3711.

Передача котка вібраційного BOMAG BW 174 AD Б/В, 2004 року випуску, номер кузова (шасі, рами) НОМЕР_1 від ФОП ОСОБА_1 до ДП Ексіма Плюс відбулася 30 листопада 2018 року, що підтверджується видатковою накладною №8 від 30 листопада 2018 року та актом прийняття-передачі машини №1 від 30 листопада 2018 року.

03 грудня 2018 року коток вібраційний передано у власність ТОВ АП Граніт, що підтверджується видатковою накладною №152 від 03 грудня 2018 року та актом прийняття-передачі машини №2 від 03 грудня 2018 року.

Як вбачається із змісту оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції здійснив дослідження всіх наданих позивачем первинних документів та встановив нереальність господарських операцій, вказуючи на те, що договір купівлі-продажу №1/0210 між ДП Ексіма Плюс та ТОВ АП Граніт укладено 02 жовтня 2017 року, в той час як намір придбати цей каток позивачем у ФОП ОСОБА_1 виник 05 жовтня 2017 року, тобто після укладення договору щодо продажу цього катка; крім того, право власності на каток у ДП Ексіма Плюс оформлено не було, реєстраційні документи, що підтверджують реєстрацію права власності ДП Ексіма Плюс на каток, фактична передача катка ТОВ АП Граніт була здійснена ОФП Куцик О. М.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що дослідження факту здійснення господарської операції, на виконання яких складено податкові накладні, є предметом документальних перевірок, а обов`язком контролюючого органу при реєстрації податкових накладних є перевірка відповідності вказаних документів формі, встановленій чинним законодавством.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 21 травня 2019 року у справі №0940/1250/18, і відповідно до вимог ч.5 ст.242 КАС України враховується судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Разом з тим, суд першої інстанції не надав належної оцінки вказаним обставинам, що призвело до ухвалення помилкового рішення, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню.

Колегія суддів звертає увагу на той факт, що у цій справі судом першої інстанції констатовано невідповідність рішення про зупинення реєстрації податкової накладної законодавчо визначеним вимогам, про що прямо вказав суд першої інстанції. Поряд з цим судом здійснено дослідження тих первинних документів та аргументів податкового органу, які не були підставами для прийняття рішення про зупинення реєстрації податкової накладної та подальшої відмови у реєстрації податкової накладної, що свідчить про порушення вимог принципу офіційного з`ясування обставин справи та безпідставне розширення предмету доказування.

Аналізуючи вищенаведені законодавчі приписи та фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що рішення комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної і розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації Головного управління ДФС у Волинській області реєстрації від 21 листопада 2018 року №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 17 листопада 2017 року, 22 листопада 2017 року та від 08 грудня 2017 року є протиправними, що є підставою для їх скасування, а належним способом захисту порушеного права позивача є зобов`язання відповідача зареєструвати спірні податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних.

При цьому, відповідно до пп.201.16.4 п.201.16 ст. 201 ПК України та п.28 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Таким чином, доводи апеляційної скарги є підставними та спростовують відповідні висновки суду першої інстанції з вищенаведених мотивів.

При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи), сформовану в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29) .

Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

З врахуванням усіх вищенаведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи та прийняв постанову з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, у зв`язку з чим відповідно до вимог ст.317 КАС України рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям нового судового рішення.

Відповідно ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, колегія суддів вважає за необхідне стягнути солідарно за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України та Головного управління ДФС у Волинській області понесені позивачем судові витрати у розмірі 17620,00 грн. (7048,00 грн. за подання позовної заяви та 10572,00 грн. за подання апеляційної скарги).

Керуючись ст. 139, 242, 243, 246, 250, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства "Ексіма Плюс" задовольнити.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 05 березня 2019 року у справі № 140/2779/18 скасувати та прийняти постанову, якою позов задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у Волинській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації від 21 листопада 2018 року №995280/35954365, №995369/35954365 та №995357/35954365 про відмову в реєстрації податкових накладних №1 від 17 листопада 2017 року, №1 від 22 листопада 2017 року та №1 від 08 грудня 2017 року, відповідно.

Зобов`язати Державну фіскальну службу України зареєструвати податкові накладні від 17 листопада 2017 року №1, 22 листопада 2017 року №1 та від 08 грудня 2017 року №1 в Єдиному реєстрі податкових накладних днем набрання законної сили рішенням суду.

Стягнути на користь Дочірнього підприємства "Ексіма Плюс" () за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України () судові витрати у розмірі 8810,00 грн. (вісім тисяч вісімсот десять гривень).

Стягнути на користь Дочірнього підприємства "Ексіма Плюс" () за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Волинській області () судові витрати у розмірі 8810,00 грн. (вісім тисяч вісімсот десять гривень).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя О. І. Мікула
судді В. Я. Качмар
А. Р. Курилець
Повне судове рішення складено 24 червня 2019 року.