Справа № 802/1252/17-а
Суддя: Граб Л.С.
Дата ухвалення: 2019-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 802/1252/17-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Поліщук І.М.

Суддя-доповідач - Граб Л.С.

01 липня 2019 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Граб Л.С.

суддів: Ватаманюка Р.В. Сторчака В. Ю. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту захисту економіки Національної поліції України на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту захисту економіки Національної поліції України про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Департаменту захисту економіки Національної поліції України в якому просив:

-стягнути з Департаменту захисту економіки Національної поліції України на його користь середньомісячний заробіток за час вимушеного прогулу внаслідок незаконного звільнення у розмірі 19813,80 грн. (за період з 10.11.2016 року по 05.02.2017 року);

-стягнути з Департаменту захисту економіки Національної поліції України на користь позивача середній заробіток за весь час затримки розрахунку при звільненні у суммі 24178,93 грн.;

-стягнути з Департаменту захисту економіки Національної поліції України на користь позивача моральну шкоду у розмірі 5000 грн.;

-стягнути Департаменту захисту економіки Національної поліції України на користь позивача понесені судові витрати на правову допомогу у розмірі 5000 грн.

Постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року (залишена без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2017 року) позов задоволено частково: стягнуто з Департаменту захисту економіки Національної поліції України (вул. Академіка Богомольця, 10, м. Київ) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 23589, 20 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 18 жовтня 2018 року скасовано постанову Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року та ухвалу Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2017 року, а справу направлено на новий розгляд до Вінницького окружного адміністративного суду.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року у задоволенні адміністративного позову та заяви Департаменту захисту економіки Національної поліції України про поворот виконання постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року, відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням в частині відмови в задоволенні заяви про поворот виконання постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року, відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення, подав апеляційну скаргу.

В мотивах апеляційної скарги зазначено, що в даному випадку скасування постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року зумовлене не тим, що судове рішення обгрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами, а у зв`язку з невірно проведеним обрахунком середньоденного заробітку позивача, заперечення до якого були відсутні як зі сторони позивача, так і зі сторони відповідача, а тому відсутні підстави для задоволення даної заяви.

Позивач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до ч.4 ст.304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Сторони, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

У відповідності до вимог ч.1 ст.205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

За правилами п.п.1,2 ч.1 ст.311 КАС України розгляд справи колегією суддів здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, постановою Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року задоволено частково позов ОСОБА_1 , яким зокрема постановлено стягнути з Департаменту захисту економіки Національної поліції України на користь позивача середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 23589, 20 грн.

На виконання виконавчого листа від 30.08.2017 по справі №802/1252/17-а, ГУДКС України у Київській області проведено списання коштів з рахунків відповідача у сумі 23589,20 грн. (меморіальний ордер від 18.04.2018 №299).

В подальшому, постанова Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року скасована судом касаційної інстанції, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

Після прийняття судом справи до адміністративного провадження, відповідачем подано заяву про поворот виконання судового рішення.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_2 та в задоволенні заяви Департаменту захисту економіки Національної поліції України.

Не погоджуючись з відмовою в задоволенні заяви, відповідач звернувся до суду з даним позовом.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про поворот виконання рішення суду з огляду на норми статті 380 КАС України.

Колегія суддів переглядаючи рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року в межах доводів та вимог апеляційної скарги та надаючи правову оцінку обставинам справи, виходить із наступного.

Відповідно до ч.2 ст.380 КАС України суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він:

1) закриває провадження у справі;

2) залишає позов без розгляду;

3) відмовляє в позові повністю;

4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.

Згідно з правовою позицією Конституційного Суду України, викладеною у рішенні від 02 листопада 2011 року №13-рп/2011, поворот виконання рішення- це процесуальна гарантія захисту прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав.

За правилами ч.1 ст.381 КАС України поворот виконання рішення про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктом владних повноважень, каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, рішення про присудження виплати пенсій чи інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів, а також рішення про присудження виплати заробітної плати чи іншого грошового утримання у відносинах публічної служби допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтовано повідомленими позивачем завідомо неправдивими відомостями або поданими ним підробленими документами.

В той же час, відповідно до статті 239 КЗпП України, у разі скасування виконаних судових рішень про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання допускається лише тоді, коли скасоване рішення ґрунтувалося на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах. Середній заробіток за час вимушеного прогулу належить до інших виплат, що випливають з трудових правовідносин.

Системний аналіз зазначених правових норм дає підстави для висновку, що у справах про присудження виплати заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання допускається лише за умови, якщо скасована постанова була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.

Як слідує з матеріалів справи, з відповідача на виконання постанови Вінницького окружного адміністративного суду від 30 серпня 2017 року, залишеної без змін ухвалою Вінницького апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2017 року, стягнуто на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу в сумі 23589,20 грн.

Судом касаційної інстанції вищезазначені судові рішення були скасовані. Однак підстава скасування зазначених судових актів не ґрунтувалось на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документів.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» (заяви №23759/03 та №37943/06), висловив правову позицію, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним.

Як також наголосив Європейський суд з прав людини в рішенні від 26 червня 2014 року у справі «Суханов та Ільченко проти України» (заяви №68385/10 та №71378/10), перша і найбільш важлива вимога статті 1 Першого Протоколу полягає в тому, що будь-яке втручання органів влади у право мирно володіти своїм майном має бути законним і переслідувати законну мету «в інтересах «суспільства». Будь-яке втручання має бути пропорційним переслідуваній меті. Іншими словами, має бути досягнуто «справедливого співвідношення» між інтересами суспільства і вимогами щодо захисту прав людини.

Отже виходячи із змісту статей 380-381 КАС України, статті 239 КЗпП України, позиції Європейского суду з прав людини та принципу Верховенства права, враховуючи ту обставину, що скасована постанова суду від 30.08.2017 не була обґрунтована на повідомлених позивачем завідомо неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для зобов`язання позивача повернути грошові кошті за скасованим судовим рішенням.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 26 вересня 2018 року по справі № 1570/771/2012.

Колегія суддів вважає за необхідне також звернути увагу на те, що в рішенні Вінницького окружного адміністративного суду від 06.03.2019 по даній справі, суд першої інстанції дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині стягнення з відповідача середньомісячного заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні з 1 червня 2017 року по 28 липня 2017 року в сумі 22201,24 грн. є обґрунтованими, однак враховуючи те, що на момент розгляду даної адміністративної справи, відповідачем на виконання постанови від 30.08.2017 року уже виплачені позивачу кошти в сумі 23589,20 грн., а задоволення даного позову за наслідками його нового розгляду може призвести до подвійної виплати коштів.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване судове рішення слід залишити без змін.

Таким чином, на думку колегії суддів, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні заяви про поворот виконання рішення.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 205, 243, 250, 304, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Департаменту захисту економіки Національної поліції України залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Граб Л.С.

Судді Ватаманюк Р.В. Сторчак В. Ю.