Справа № 176/662/19(2-а/176/12/19)
Суддя: Шлай А.В.
Дата ухвалення: 2019-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

18 червня 2019 року м. Дніпросправа № 176/662/19(2-а/176/12/19)

Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Шлай А.В. (доповідач),
суддів: Кругового О.О., Прокопчук Т.С.,
за участю секретаря судового засідання Іотової А.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу поліцейського 1 взводу 1 роти 2 батальону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Бардашева Андрія Юрійовича на рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 25 квітня 2019 р. (суддя Гусейнов К.А.) в адміністративній справі №176/662/19(2-а/176/12/19) за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, поліцейський 1 взводу 1 роти 2 батальону Полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Бардашев А.Ю., про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просив визнати протиправною та скасувати постанову ЕАВ №970177 від 07.03.2019 по справі про адміністративне правопорушення, винесену капралом поліції Бардашевим А.Ю. про накладення адміністративного штрафу у розмірі 425 грн. В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначав, що здійснював рух та перетинання перехрестя виключно у відповідності до вимог Правил дорожнього руху, які передбачають, що, якщо під час перетинання перехрестя змінився сигнал світлофора, водій зобов`язаний у будь-якому випадку закінчити рух.

Рішенням Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 25 квітня 2019 р. позов задоволено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, поліцейський 1 взводу 1 роти 2 батальону Полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Бардашев А.Ю. звернувся з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, просить оскаржене рішення скасувати, та прийняти нову постанову, якою у задоволенні вимог адміністративного позову відмовити. Скаржник вказує, що порушення позивачем ПДР підтверджується відеозаписом, з якого вбачається, що в момент дії жовтого сигналу світлофора позивач не виконав вимоги п.12.1, 2.3 (б), 8.7.3. (ґ), ПДР, не зупинившись перед світлофором як того вимагає п. 8.10 ПДР.

У поданій до суду апеляційної інстанції 12 червня 2019 р. заяві (вх. № 19456/19) позивач просив здійснювати розгляд справи без його участі, зазначивши про наявність суперечливих доказів - спірної постанови та пояснення позивача, без обгрунтування інспектором поліції надання переваги одним доказам перед іншими. З відео вбачається, що кабіна автомобіля, яким керував позивач, вже перетнула, так звану, стоп-лінію, тому екстренне гальмування, на переконання позивача, могло спричинити ДТП. Крім того, патрульний автомобіль почав рух на перехресті саме на червоний сигнал світлофору, порушивши, тим самим, Правила дорожнього руху, що є підставою для ухвалення судом окремої ухвали.

У судове засідання сторони, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не прибули.

Відповідно до частини 2 статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

На підставі частини 4 статті 229 цього ж Кодексу фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось у зв`язку із неявкою сторін.

Здійснюючи перевірку оскарженого рішення суду першої інстанції, колегія суддів керується приписами статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до яких рішення суду повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Судом першої інстанції встановлено, що постановою про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, серії ЕАВ №970177 від 07.03.2019, складеною капралом поліції ППП в м. Кривий Ріг УПП Дніпропетровської області Бардашевим А.Ю., ОСОБА_1 було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.122 КупАП та накладено стягнення у виді штрафу в сумі 425 грн. У постанові зазначенро, що 07.03.2019 року о 12 год. 00 хв. в м. Кривий Ріг по вул. Дніпропетровське шосе водій, керуючи транспортним засобом з причепом днз Ає8933хо, проїхав перехрестя на заборонений жовтий сигнал світлофора, що забороняє рух і попереджає про наступну зміну сигналів, за що відповідальність передбачена ч.2 ст. 122 КУпАП. /а.с.4/

Не погодившись із вказаною постановою, позивач звернувся до суду з позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність у діях позивача події та складу правопорушення та скасування з цих підстав оскаржуваної постанови.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на такі обставини.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 72 Кодексу адміністративного судочинства України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (стаття 73 Кодексу адміністративного судочинства України). Речовими доказами є предмети матеріального світу, які своїм існуванням, своїми якостями, властивостями, місцезнаходженням, іншими ознаками дають змогу встановити обставини, що мають значення для справи (Стаття 96 Кодексу адміністративного судочинства України). Крім того, електронними доказами є інформація в електронній (цифровій) формі, що містить дані про обставини, що мають значення для справи, зокрема, електронні документи (текстові документи, графічні зображення, плани, фотографії, відео- та звукозаписи тощо), веб-сайти (сторінки), текстові, мультимедійні та голосові повідомлення, метадані, бази даних та інші дані в електронній формі. Такі дані можуть зберігатися, зокрема на портативних пристроях (картах пам`яті, мобільних телефонах тощо), серверах, системах резервного копіювання, інших місцях збереження даних в електронній формі (в тому числі в мережі Інтернет) (стаття 99 Кодексу адміністративного судочинства України).

Статтею 251 Кодексу України про адміністративні правопорушення (КУпАП) також визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно із статтею 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, вихованням громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини 1 статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають, у тому числі, справи про адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою, другою і третьою статті 122 Кодексу. Частиною 2 зазначеної статті КУпАП визначено, що від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до частини 4 статті 258 КУпАП у випадках, передбачених частинами першою та другою цієї статті, уповноваженими органами (посадовими особами) на місці вчинення правопорушення виноситься постанова у справі про адміністративне правопорушення відповідно до вимог статті 283 цього Кодексу.

Згідно з підпунктом «ґ» пункту 8.7.3 Правил дорожнього руху України жовтий сигнал світлофора забороняє рух і попереджає про наступну зміну сигналів.

Відповідно до пункту 8.11 Правил дорожнього руху України водіям, які в разі ввімкнення жовтого сигналу або підняття регулювальником руки вгору не можуть зупинити транспортний засіб у місці, передбаченому пунктом 8.10 цих Правил, не вдаючись до екстреного гальмування, дозволяється рухатися далі за умови забезпечення безпеки дорожнього руху.

Проте, з відеозапису, наданому відповідачем вбачається, що миготливий зелений сигнал світлофору увімкнувся об 11:33:56 год., жовтий - об 11:33:58 год., червоний - об 11:34:01 год. В момент увімкнення миготливого зеленого сигналу світлофора транспортний засіб, яким керував позивач, не доїхав до стоп-лінії, а знаходився на відстані, яка дозволяла здійснити безпечне гальмування та зупинку на момент увімкнення жовтого сигналу світлофора. Крім того, світлофор має додаткове цифрове табло, яке інформує водіїв про час до наступного перемикання сигналу світлофора. Колегія суддів вважає, що позивач, як водій транспортного засобу, при увімкненому миготливому зеленому сигналі світлофора повинен був зменшити швидкість та зупинитись перед стоп-лінією на жовтий сигнал світлофору. Його доводи про неможливість зупинки після виїзду на перехрестя, на думку колегії суддів, є неспроможними, оскільки спростовані відеозаписом події.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, що призвело до ухвалення помилкового рішення.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю і ухвалити нове судове рішення.

Згідно положень частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України невідповідність висновків суду обставинам справи та неправильне застосування норм матеріального права є підставами для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись статтями 315, 317, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу поліцейського 1 взводу 1 роти 2 батальону ППП в м. Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Бардашева Андрія Юрійовича - задовольнити.

Рішення Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області від 25 квітня 2019 р. в адміністративній справі №176/662/19(2-а/176/12/19) - скасувати.

Ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, поліцейський 1 взводу 1 роти 2 батальону Полку патрульної поліції в м. Кривий Ріг Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції Бардашев А.Ю., про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 18 червня 2019 року та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, відповідно до частини 3 статті 272 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя А.В. Шлай

суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук