Справа № 308/601/18
Суддя: Фазикош О. В.
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/601/18
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2019 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Рабош А.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду, адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправними та скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до статті 243 частини 3 КАС України 22 травня 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Повний текст рішення виготовлено та підписано 31 травня 2019 року.

Позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, в якому просить визнати протиправною та скасувати Постанову №3 по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року, складену начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Зотової О.С ОСОБА_2 якою її притягнуто до адміністративної відповідальності за абзацом 6 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн. Свої вимоги мотивувала, зокрема, тим, що у постанові зазначено, що нею вчинене правопорушення, що полягає у не веденні авторського нагляду взагалі, чим допущено відхилення від затвердженої проектної документації, а саме порушення відміток по фасадах та порушення товщина стін. Однак, на її заперечення, та пояснення, щодо винесення відносно неї постави №3 від 12.01.2018 року, начальником Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради до уваги не були взяті. При винесенні постанови вона неодноразово зазначала, що авторський нагляд при проведенні будівництва в АДРЕСА_1 здійснювався на замовлення ОСОБА_3 . Відтак, постанова не відповідає вимогам, встановленим чинним законодавством щодо її змісту. Зазначені в акті правопорушення не перебувають у причинному зв`язку зі здійсненням авторського нагляду. Що стосується відхилення від проектної документації порушення відміток по фасадах та будівництво проводиться в межах існуючих об`ємах, окрім містобудівних вимог. Вважає, оскаржувану постанову незаконною та необґрунтованою. Відповідальність за ст. 96-1 КУпАП передбачена за здійснення авторського нагляду з порушенням вимог законодавства. Постановою КМУ від 11 липня 2007 року №903 затверджено порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, позивач вказує, що у вину ставиться те, що під час здійснення будівельних робіт забудовником ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 не здійснювався авторський нагляд. Однак позивач вказує, що таке не відповідає дійсності, оскільки журнал авторського нагляду заповнювався, авторський нагляд здійснювався. Крім того, вказує, що помилковим є твердження що відсутність авторського нагляду вплинуло до проведення робіт з відхиленням від проектної документації. У зв`язку з наведеним просить визнати протиправною та скасувати постанову в справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року за №3 складену начальником управління Державного архітектурно-будівельного контролю Зотової О.С. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за абзацом 6 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн. З огляду на вищенаведене, просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24.04.2018 року, прийнято до розгляду та відкрито провадження у цивільній справі за вказаною позовною заявою, постановлено розгляд справи проводити в порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін. Згідно даної ухвали відповідачу встановлений п`ятиденний строк з дня вручення йому цієї ухвали для подання відзиву на позов.

12.09.2018 року Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області було залучено до участі в адміністративній справі №308/9961/18 в якості другого відповідача Виконавчий комітет Ужгородської міської ради.

12.11.2018 року Виконавчим комітетом Ужгородської міської ради до суду було подано відзив на позовну заяву про визнання протиправним та скасування рішення про притягнення до адміністративної відповідальності в якому просять у задоволення позовної заяви відмовити.

У судове засідання позивач та її представник не з`явився, на адресу суду представник позивача подав заяву про розгляд справи за їх відсутності, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Представник Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради в судове засідання не зявився, повідомлявся належним чином, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило.

У судове засідання представник Виконавчого комітету Ужгородської міської ради не зявився, на адресу суду представник представник відповідача подав заяву про розгляд справи у їх відсутності. Позовні вимоги не підтримує, просив у задоволення їх відмовити.

Оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на повному та всебічному дослідженні обставин справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст.9, ч. 2 ст.77 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу,в межах позовних вимог. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, суд виходить з наступного.

У відповідності до ст.283 КУпАП розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

За приписами статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до цієї статті постановою КМУ від 23.05.2011 № 553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (далі Порядок), який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт (пункт 1 Порядку).

Державний архітектурно-будівельний контроль, згідно із пунктом 2 Порядку, здійснюється за дотриманням, зокрема, порядку здійснення авторського нагляду.

Згідно із пунктом 9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Згідно із пунктом 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Відповідно до пунктів 16, 17, 20 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

Як вбачається, з матеріалів справи, начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою ОСОБА_4 С. винесено Постанову № 5 по справі про адміністративне правопорушення (далі Постанова) за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акту № 173 від 22.12.2017 р.; протоколу про адміністративне правопорушення від 22.12.2017 р.; припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Вказаною Постановою ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого абзацом 6 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн., чим порушив постанову КМУ від 11.07.2007 року №903 «Про порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури».

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 22.12.2017 року, за результатами позапланової перевірки по АДРЕСА_2 . Ужгород, Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю було виявлено такі порушення: авторський нагляд не здійснювався взагалі, що є порушенням постанови КМУ від 11.07.2007 року №903 «Про порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури», чим допущено відхилення від затвердженої проектної документації, а саме порушення відміток по фасадах, порушення товщини стін.

Відповідно до частини другої статті 5 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Механізм здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств) визначає Порядок здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджений постановою КМУ від11.07.2007 № 903, відповідно до пунктів 2, 5 якого авторський нагляд здійснюється архітектором автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником) протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.

Результати авторського нагляду фіксуються в журналі.

Порядок здійснення авторського нагляду за новим будівництвом, розширенням, реконструкцією і технічним переоснащенням об`єктів цивільного і виробничого призначення, а також за організацією нових виробництв та окремих виробничих процесів на існуючих виробництвах (далі будівництво) у відповідності зі статтею 11 Закону «Про архітектурну діяльність», визначає ДБН А.2.2-4-2003 «Положення про авторський нагляд за будівництвом будинків і споруд» (далі Положення).

Вимоги цього Положення є обов`язковими для застосування органами державного управління і наг ляду, замовниками (інвесторами), проектувальниками, підрядниками, іншими юридичними та фізичними особами суб`єктами господарської діяльності в галузі будівництва незалежно від форм власності.

Для фіксування результатів авторського нагляду на будівництво повинен вестись журнал авторського нагляду.

Відповідно до ст. 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення у вину ОСОБА_1 ставиться те, що під час здійснення будівельних робіт забудовником ОСОБА_3 по АДРЕСА_1 не здійснювався авторський нагляд.

З матеріалів справи, вбачається, що авторський нагляд здійснювався, про свідчить журнал авторського нагляду, разом з тим, вказаному не надано жодної правової оцінки при складані протоколу та під час розгляду адміністративної справи.

Суд вважає що помилковим є твердження головного інспектора у оскаржуваному протоколі, що відсутність авторського нагляду вплинуло до проведення робіт з відхиленням від проектної документації. Висота відміток по фасаду будівлі по АДРЕСА_2 4 відображена у проекті будівництва.

Крім того, на підставі містобудівних умов забудовником було розроблено проект, який було погоджено Головним архітектором міста Ужгорода та Управлінням культури Закарпатської ОДА. В оригінал проектної документації були внесені зміни відповідно до ДСТУ Б А.2.4.4-2009. Таким чином сумарна вага кладки одного кубометра була знижена на 30%.

Згідно з ч. 1 ст. 8 КУпАП, особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

Згідно з Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (в редакції станом на час винесення оскаржуваної Постанови): абз.7 п.22 відсутній, оскільки Розділ «Декларація про початок виконання підготовчих або будівельних робіт» виключено на підставі Постанови КМ № 404 від 07.06.2017; абз. 6 п. 15 передбачено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

В той же час, у Постанові не розкрито суть адміністративного правопорушення, вказано тільки, що в авторський нагляд не здійснювався взагалі, чим допущено відхилення від затвердженої проектної документації, а саме: порушення відміток по фасадах, порушення товщини стін. Однак, в чому саме полягає відхилення від затвердженої проектної документації, порушення відміток по фасадах, порушення товщини стін Постанова не містить. Посилання представника відповідача на те, що детальний опис виявленого правопорушення на вищевказаному об`єкті зафіксовано у Акті №173 не може вважатися належним виконанням відповідачем приписів ст. 283 КУпАП щодо змісту постанови. Окрім того, предметом спору у даній справі є саме Постанова № 3 по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року.

Як встановлено судом, Постановою № 3 по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за абзацом 6 ст. 96-1 КУпАП.

У зв`язку з наведеним, суд вважає за необхідне зазначити, що за структурою Кодекс України про адміністративні правопорушення складається з 5 розділів, 33 глав, 330 статей. Статті складаються з частин. Стаття 96-1 КУпАП містить 14 частин, кожна з яких визначає окремий склад адміністративного правопорушення.

Притягнення позивача до адміністративної відповідальності за абзацом 6 ст. 96-1 КУпАП - свідчить про порушення ст. 7 КУпАП за якою ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст. 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (прізвище, імя та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Як було встановлено судом, Постанова № 3 по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року відносно ОСОБА_1 не відповідає вказаним вимогам.

Згідно з приписами ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом та забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як встановлено судом, при винесенні постанови про адміністративне правопорушення стосовно позивача суб`єктом владних повноважень, в порушення вимог ст. 280 КУпАП не з`ясовано: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також не зясовано інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Оскаржувана постанова за змістом не відповідає ст. 283 КУпАП.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши належність та допустимість доказів, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 77, 90, 162, 268-272, 286, 293, 295, 297 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до Відділу Державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Ужгородської міської ради, Виконавчого комітету Ужгородської міської ради про визнання протиправними та скасування рішення про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 року № 3, винесену начальником Управління державного архітектурно-будівельного контролю Зотовою О.С. відносно ОСОБА_1 за абзацом 6 ст. 96-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення визнати протиправною та скасувати.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду О.В. Фазикош