Справа № 826/9330/18
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2019-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

19 червня 2019 року № 826/9330/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді - Шевченко Н.М., розглянувши у письмовому порядку за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін адміністративну справу за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Державного підприємства «ЕКО», треті особи: Регіональне відділення Фонду державного майна України, Міністерство економічного розвитку і торгівлі України, Приватне підприємство «Лагода», про зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної організації) (далі по тексту - позивач) з позовом до державного підприємства «ЕКО» (далі по тексту - відповідач, ДП «ЕКО»), треті особи: Регіональне відділення Фонду державного майна України (далі по тексту - третя особа 1), Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (далі по тексту - третя особа 2), Приватне підприємство «Лагода» (далі по тексту - третя особа 3), в якому просить зобов`язати відповідача привести до попереднього стану самочинно реконструйовані приміщення загальною площею 107,50 кв.м цокольного поверху у житловому будинку 36-Б на бульварі Лесі Українки у Печерському районі м. Києва.

В обґрунтування заявлених позовних вимог представник позивача вказав на те, що відповідачем проведено будівельно-ремонтні роботи із реконструкції нежитлових приміщень в цокольному поверсі житлового будинку на бульварі Лесі Українки, 36-Б у м. Києві без дозвільних документів, який надає право виконувати будівельні роботи та без належно затвердженого проекту, що є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Також відповідачем не виконується вимога щодо заборони експлуатації самовільно реконструйованих приміщень та знесення самочинного будівництва.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги, просив їх задовольнити у повному обсязі.

Представник відповідача проти задоволення позовних вимог заперечував, вказавши на непричетність до самочинного будівництва та реконструкції нежитлових приміщень за вказаною адресою, що унеможливлює здійснення реконструкції саме відповідачем.

Представники третіх осіб 1 та 2, надавши пояснення, просили відмовити в задоволені позовних вимог.

Третя особа 3 письмових пояснень з приводу заявлених позовних вимог не надала, в судове засідання не з`явилась.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів. Представники сторін заявили клопотання про продовження розгляду справи у порядку письмового провадження.

Так, на підставі положень ч. 3 ст. 194 КАС України суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Розглянувши документи і матеріали, заслухавши пояснення представників учасників справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Головою Державної архітектурно-будівельної інспекції України та Київським міським головою 11.10.2016 затверджено акт приймання-передавання документів №38, відповідно до якого позивачу передано документацію, пов`язану з наданням права на виконання підготовчих та будівельних робіт, а також здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, неприйнятих в експлуатацію, декларацій про готовність до експлуатації об`єктів СС1, СС2, категорій складності, зареєстрованих не раніше ніж за три місяці до дати утворення спільної комісії, що передбачено пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 671 «Деякі питання діяльності органів державного архітектурно-будівельного контролю».

Враховуючи викладене, на виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016.

Керуючись статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі звернення ОСББ «Печерський міст» від 25.07.2017 № 073/5449 посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування, державним підприємством «ЕКО» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва реконструкція нежитлових приміщень в цокольному поверсі житлового будинку під офіс за адресою: бульвар Лесі Українки, 36-Б у Печерському районі міста Києва.

Під час проведення позапланової перевірки з 01.09.2017 по 14.09.2017 встановлено, що Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві в 2014 році було проведено позапланову перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування, державним підприємством «ЕКО» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва реконструкція нежитлових приміщень в цокольному поверсі житлового будинку під офіс за адресою: бульвар Лесі Українки, 36-Б у Печерському районі міста Києва.

Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві у відповідь на звернення Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю надано копії усіх наявних матеріалів щодо проведення перевірок у 2004 році за адресою: бульвар Лесі Українки, 36-Б у Печерському районі міста Києва.

Позивач отримав наступні документи: копію акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2014; припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2014; копію протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.06.2014; постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.06.2014 № 158/14/7/26-21/2406/02/3, копію технічного паспорта, поверховий план цокольного поверху 1973 року.

З переданих документів Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві позивачу вбачається наступне.

Згідно переданого акту перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2014 року, посадовою особою Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та згідно з Порядком № 553, на підставі вимоги прокуратури міста Києва від 27.05.2014 № 07/1/1-2016-10 в присутності виконуючого обов`язки директора ДП «ЕКО» - Пишного В.Б. (наказ з особового складу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про призначення ОСОБА_1 .» від 10.02.2014 № 16-п та ДП «ЕКО» наказ «Про призначення Пишного В.Б.» від 10.02.2014 № 18) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил Регіональним відділом Фонду державного майна України по місту Києву, ДП «ЕКО» на об`єктах будівництва: реконструкції нежитлових приміщень в цокольному поверсі житлового будинку під офіс за адресою: бульвар Лесі Українки , 36-Б у Печерському районі міста Києва.

Проведеною перевіркою встановлено, що станом на 13.06.2014 Інспекція не видавала дозволу та не реєструвала інших документів дозвільного характеру, які б давали право на виконання будівельних і підготовчих робіт та не приймала об`єкт до експлуатації за вказаною адресою.

Також перевіркою з виїздом на місце 30.05.2014 встановлено, що за вказаною адресою будівельні роботи не виконуються, будівельники відсутні, будівельної техніки немає.

Нежитлове приміщення площею 107,5 кв.м. є державною власністю, вільне і не надано в оренду юридичним чи фізичним особам, нежитлове і може бути здано в оренду.

Крім того, під час перевірки на відповідність наданій технічній документації (поверховий план станом на 1973 рік) встановлено, що дані приміщення самовільно (без документа, що дають право на виконання будівельних робіт) реконструйовані, а саме: здійснена зміна архітектурно-планувальних рішень шляхом демонтажу частини внутрішніх перегородок, влаштування доданих внутрішніх перегородок, дверних прорізів та прорізів арочного типу замість частини демонтованих внутрішніх перегородок, закладання деяких дверних прорізів, чим змінено техніко-економічні показники, що є порушенням вимог ч.1 ст. 34 та ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку виконання будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466.

Крім виявленої невідповідності технічної документації на момент перевірки також з`ясовано, що відповідно до технічної документації склад цих приміщень входить квартира № 1 загальною площею 48,9 кв.м, жилою - 21,2 кв.м, яка використовується у якості нежитлових приміщень, чим змінено функціональне призначення квартири.

Рішенням виконавчого комітету Печерської районної ради народних депутатів від 25.07.1990 № 527 «Про затвердження акту комісії по обстеженню технічного стану житлових приміщень квартири 1 в будинку по бульв. Лесі Українки, 36-Б» вирішено затвердити акт комісії по обстеженню стану житлових приміщень за вказаною адресою про непридатність для постійного проживання. Документів, які підтверджували переведення житлової квартири в нежитлову не надано.

Згідно акту від 29.05.2014 обстеження приміщення, розташованого на цокольному поверсі житлового будинку № 36-Б по бульвару Лесі Українки в місті Києві, яке надано в оренду ТОВ «УТГ Констракшин», проведеною комісією в складі представників ДП «ЕКО» підтверджується проведення реконструкції.

Згідно з листом прокуратури міста Києва від 27.05.2014 № 07/1/1-2016-10 роботи з реконструкції вказаних вище приміщень було виконано приблизно в 2007 році. (а.с.53-56)

За результатами перевірки видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 13.06.2014 з вимогою з 13.06.2014 заборонити експлуатацію самовільно реконструйованих приміщень, загальною площею 107,50 кв.м, цокольного поверху у житловому будинку бульвару Лесі Українки, 36-Б у Печерському районі м. Києва, які експлуатуються у якості офісних приміщень без прийняття їх в експлуатацію в установленому законодавством порядку після виконання будівельних робіт із реконструкції.

Складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.06.2014 за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 36-Б, згідно якого встановлена невідповідність технічної документації (поверхового плану станом на 1973 рік) внаслідок самостійно проведеної реконструкції без надання відповідних дозволів уповноваженими на це органами. (а.с. 60-63)

Також Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 24.06.2014 №158/14/7/26-21/2406/02/3, якою ДП «ЕКО» визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.3 п. 6 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штрафу сумі 54 810,00 гривень. (а.с. 64-66)

За результатами проведеної перевірки у період з 01.09.2017 по 14.09.2017 посадовою особою складено акт, за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт від 22.09.2017;

припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 22.09.2017;

протокол про порушення у сфері містобудівної діяльності від 22.09.2017, у зв`язку із виявленими правопорушеннями відносно ДП «ЕКО», яке не виконало вимоги припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 13.06.2014 у зазначений в приписі термін в порушення підпункту «а» пункту 3 частини 3 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, та продовжує експлуатувати нежитлові приміщення цокольного поверху житлового будинку на бульварі Лесі Українки , 36-Б у Печерському районі м. Києва.

Матеріали, складені за результатами перевірки, направлено посадовою особою Департаменту направлено відповідачу рекомендованим листом із повідомленням про вручення (р.99) від 23.09.2018 № 073-8811, яке він отримав 27.09.2018.

При цьому, позивач вказує на те, що під час проведення перевірок відповідачем не надано документів, а саме, інвентаризаційної справи на цокольний та перший поверх та додаток № 2 до наказу № 32 від 18.02.2003 про передачу нерухомого майна.

Вищевказане слугувало підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 року №2780-ХІІ (далі - Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно- технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Аналіз наведених вище положень частини першої статті 38 Закону №3038-VI у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Положеннями частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України визначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

За приписами частини 7 статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Пункт 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» визначає, що відповідно до вимог статті 376 Цивільного кодексу України право на звернення до суду з позовом про знесення або перебудову самочинно збудованого об`єкта нерухомості мають як органи державної влади, так і органи місцевого самоврядування.

При цьому, суду повинні бути надати докази того, що будівельні роботи, виконані відповідачем, суперечать суспільним інтересам або порушують права інших осіб, істотно порушують будівельні норми, а з огляду на приписи Закону №3038-VI надані також докази неможливості перебудови такого об`єкту з метою усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб чи істотного порушення будівельних норм.

З наданих документів суду відповідачем та третіми особами вбачається, наступне.

На підставі наказу Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України від 18.02.2003 №32 «Про створення державного підприємства «ЕКО» з експлуатації об`єктів житлово-комунального господарства Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України» створено ДП «ЕКО», затверджено статут, передано на баланс ДП «ЕКО» житловий будинок в місті Києві по бульвару Лесі Українки, 36-Б та закріплено за підприємством службові приміщення за вказаною адресою, площею 200 кв.м на першому поверсі.

Правовий режим майна, що перебуває на балансі ДП «ЕКО» чітко визначений його статутом.

ДП «ЕКО» засноване на основі державної власності та належить до сфери управління Мінекономрозвитку, що закріплено в п. 1.1 Статуту ДП «ЕКО», затвердженого наказом Мінекономрозвитку від 08.08.2014 № 958.

Згідно з підпунктом 5.4. пункту 5 статуту майно підприємства є державною власністю і закріплюється за ним на праві господарського відання.

Відповідно до частини першої статті 136 Господарського кодексу України право господарського відання є речовим правом суб`єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника, у випадках, передбачених цим Кодексом іншими законами.

Пунктом 7.2 статуту визначено, що Уповноважений орган управління реалізує свої права щодо управління підприємством через його директора, який підзвітний уповноваженому органу управління.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про те, що майно підприємства «ЕКО» є державною власністю та належить до сфери управління Мінекономрозвитку і закріплене за відповідачем на праві господарського відання.

Крім того, факт здійснення самовільного перепланування цокольного приміщення площею 107,5 кв.м встановлено актом перевірки від 13.06.2014 шляхом порівняння чинного технічного розміщення даних приміщень з поверховим планом будинку від 1973 року.

Відтак, спірні нежитлові приміщення цокольного поверху не підлягали проходженню процедури прийняття в експлуатацію після 1973 року та фактично єдиним документом, що засвідчує факт існування вказаного об`єкта нерухомого майна й містить його технічні характеристики, є технічний паспорт на такий об`єкт та поверховий план будинку від 1973 року.

Крім того, як убачається із матеріалів справи та пояснення третіх осіб, на підставі договору оренди № 7973 від 31.10.2017, укладеним між Регіональним відділенням Фонду державного майна України та приватним підприємством «Лагода» передано у строкове платне користування нерухоме майно, що належить до державної власності - нежитлові приміщення у підвалі цокольного поверху, загальною площею 367,2 кв.м, за адресою: м. Київ, бульвар Лесі Українки, 36-Б, та перебуває на балансі ДП «ЕКО», вартість якого становить 6 624 900,00 грн.

ДП «ЕКО» зверталось з листом від 05.02.2018 №44 до Регіонального відділенням Фонду державного майна України, в якому повідомлялось, що в порушення умов п. 5.4 та ч. 2 п. 5.7 договору оренди №7973 від 31.10.2017 без погодження, відповідно до вимог чинного законодавства з РВ ФДМУ по місту Києву, як орендодавцем, Міністерством економічного розвитку і торгівлі України, як органом управління, без затвердженого відповідно до вимог законодавства проекту, орендарем було розпочато реконструкцію орендованого приміщення.

За результатами проведеної перевірки було складено акт обстеження державного нерухомого майна від 14.02.2018, яке було передане в оренду ПП «Лагода» та відповідно до якого приміщення не використовувалось орендарем відповідно до мети використання у зв`язку з проведенням ремонтних робіт.

25.06.2018 Господарським судом міста Києва прийнято рішення у справі №910/4592/18 за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву до приватного підприємства «Лагода» про дострокове розірвання договору оренди та виселення, яким позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

Перевіркою з виїздом на місце 30.05.2014 посадовими особами позивача встановлено, що за вказаною адресою будівельні роботи не виконуються, будівельники відсутні, будівельної техніки немає.

Відтак точної інформації щодо здійснення реконструкції приміщення за адресою: м. Київ, бульвар Л.Українки, 36-Б саме ДП «ЕКО» суду позивач не надав.

Також відсутні документи, на підставі яких можна було визначити час проведення реконструкції нежитлових приміщень, оскільки достовірно встановити час проведення реконструкції та осіб убачається можливим.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ч.ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи все вищевказане, позивачем не доведено тієї обставини, що саме відповідачем було допущено порушення у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснено самовільну реконструкцію приміщення загальною площею 107,50 кв.м цокольного поверху у житловому будинку 36-Б на бульварі Лесі Українки у Печерському районі міста Києва, яке, у свою чергу, здавалось в оренду третіми особами, а також не доведено часу та осіб, які проводили реконструкцію нежитлових приміщень, крім того позивачем не вказано, що саме викликає необхідність приведення до попереднього стану вказаного приміщення, тому вимоги позивача про зобов`язання відповідача привести до попереднього стану самочинно реконструйовані приміщення цокольного поверху у житловому будинку згідно поверхового плану цокольного поверху 1973 року є необґрунтованими.

Позивач достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких базуються його позовні вимоги суду не надав, натомість відповідач довів суду відсутність протиправних дій зі свого боку.

За таких обставин позовні вимоги визнаються судом необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв`язку із відмовою у задоволенні позову не підлягають відшкодуванню.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 139, 241-247, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України,

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32, м. Київ, 01001, ) до Державного підприємства «ЕКО» (бул. Л.Українки, 36-Б, м. Київ, ), треті особи: Регіональне відділення Фонду державного майна України (бул. Шевченка, 50-Г, м. Київ, 01601, ), Міністерство економічного розвитку і торгівлі України (вул. М.Грушевського, 12/2, м. Київ, 01008, ), Приватне підприємство «Лагода» (бул. Дружби Народів, 27, кв. 4, ), про зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 255 КАС України та може бути оскаржене за правилами, встановленими ст.ст. 293 - 297 Кодексу адміністративного судочинства України відповідно.

Суддя Н.М. Шевченко