Справа № 500/1287/19
Суддя: Хрущ Вікторія Леонідівна
Дата ухвалення: 2019-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

Справа № 500/1287/19

14 червня 2019 рокум. Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Хрущ В.Л., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали ОСОБА_1 до Сільської ради села Базар Чортківського району Тернопільської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 цього Кодексу.

Разом з тим, вищезазначена позовна заява не відповідає вимогам, дотримання яких - є обов`язковими у разі звернення до суду з позовом.

Так, відповідно до положень частини 1 статті 160 КАС України - у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Пунктом 4 частини п`ятої статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Крім того, згідно з пунктом 5 частини п`ятою статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Пунктом 9 частини п`ятої статті 160 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Як видно зі змісту позовної заяви, позивач, зазначає, що не погоджується із діями голови Виконавчого комітету сільської ради села Базар щодо відмови у підписанні акту обстежень матеріально - побутових умов.

Згідно позовних вимог позивач просить:

- визнати дії Виконавчого комітету сільської ради села Базар неправомірними:

- зобов`язати Виконавчий комітет сільської ради села Базар в майбутньому видавати їй усі необхідні документи для поновлення такої допомоги.

Отже, як видно із позовних вимог, останні заявлені до Виконавчого комітету сільської ради села Базар.

Проте, позивач у вступній частині позовної заяви, відповідачем визначив - Сільську раду села Базар.

Тобто, як вбачається зі змісту позовної заяви, позовні вимоги заявлені без визначення змісту позовних вимог щодо відповідача, який визначений у суб`єктному складі учасників справи.

Водночас, зміст даних позовних вимог у тому вигляді, в якому вони сформульовані, - не дають можливості суду встановити особу, до якої вона заявлена, та чиїми саме діями, на думку позивача, порушені її права чи інтереси.

Суд також звертає увагу позивача на те, що в тексті позовної заяви та долучених до неї документах, - вбачається різночитання в назві посади Тацій Н.А. , зокрема, в позовній заяві позивач вказує її як голова виконавчого комітету сільської ради, а в інших документах (скарзі позивача до органу прокуратури, відповідях на її звернення) - голова сільської ради.

Крім того, до позовної заяви позивачем додано клопотання, у якому позивач просить стягнути та відшкодувати, у разі задоволення позовних вимог, сплачений нею судовий збір у розмірі 768,40 грн. з Тацій Н.А. , яка являється головою сільської ради села Базар.

Згідно із загальнодоступними відомостями з ЄДРПОУ - Тацій Н.А . - є головою Базарської сільської ради.

Враховуючи наведене, позивачу, яка вважає порушеними свої права чи інтереси, - потрібно сформулювати позовні вимоги до відповідного відповідача (відповідачів) таким чином, щоб з них можна було встановити:

- до кого саме заявлений позов та хто саме, на думку позивача, - допустив порушення її права (Сільська рада с. Базар - яка визначена відповідачем у справі, Виконавчий комітет сільської ради с. Базар Чортківського району - про визнання неправомірними дій якого позивач порушує питання у п.п. 2,3 позовних вимог, чи голова - Тацій Н.А., яку позивач визначає у клопотанні про стягнення судового збору та підтвердженні про відсутність аналогічного спору в провадженні суду);

- обґрунтування допущених порушень прав чи інтересів позивача - саме тим суб`єктом (суб`єктами) владних повноважень, якого (яких) стосуватимуться позовні вимоги, з викладенням обставин допущених порушень, які можуть бути прийняті судом з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких вона звернулась до суду.

Разом з тим, частиною 4 статті 161 КАС України зазначено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви усі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

При цьому, відповідно до пункту 8 частини 1 статті 160 КАС України - в позовній заяві зазначаються: перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Глава 5 КАС України містить основні положення про докази та доказування в адміністративному процесі.

Стаття 72 наведеної Глави КАС України визначає, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до статті 73 КАС України - належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Стаття 74 КАС України встановлює, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Стаття 75 КАС України визначає, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

У відповідності до положень статті 76 КАС України - достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Як видно із заявленого позову, позивач зазначає, що під час збору документів для оформлення соціальної допомоги, як багатодітній матері, вона звернулась до голови Виконавчого комітету сільської ради с. Базар Тацій Н.А. для підписання нею акту обстеження житлово - побутових умов сім`ї, на що отримала відмову.

Проте, позивач не надала до суду жодних доказів на підтвердження наведених обставин, зокрема, які підтверджують факт звернення позивача до голови сільської ради с.Базар Тацій Н.А., що могло здійснюватися у формі подання письмових заяв, звернень, листів, рішень, прийнятих за результатами розгляду звернень позивача до вказаної особи.

Разом з тим, позивач не зазначила про те, з яких причин разом із позовною заявою відповідні докази - не можуть бути подані.

Не зазначила позивача про можливість допиту свідків, якими в силу положень чинного процесуального законодавства, можуть бути визначені працівники сільради, вона сама чи особа, яка відмовилась його затвердити.

Також позивачем не надано доказів, які б дозволили суду встановити факт перебування її у статусі одинокої матері, зокрема, таким доказом, серед іншого, може бути копія рішення суду про розлучення.

Відповідно до абзацу 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003, - правосуддя за своєю суттю визнається таким, лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити як поновлення порушеного права, так і бути адекватним наявним обставинам.

Статтею 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Отже, з наведених процесуальних норм Закону вбачається, що судовому захисту підлягає лише порушене право.

В контексті наведених приписів КАС України - обов`язковою умовою здійснення такого захисту судом - є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду. А тому дії (бездіяльність), прийняті рішення суб`єкта владних повноважень є такими, що порушують права і свободи особи в тому разі, якщо вони вчинені з перевищенням визначених законом повноважень (у разі бездіяльності - відповідні дії повинні, або не вчинюються суб`єктом владних повноважень на реалізацію покладеної на нього компетенції), та є юридично значимими, маючи безпосередній вплив на стан уже існуючих суб`єктивних прав та обов`язків особи.

Отже, відновлення порушеного права чи інтересу певної особи має відбуватись у спосіб, передбачений законодавством, і у разі звернення такої особи з позовом - суд може встановити порушення відповідних прав та інтересів конкретної особи, та у випадку необхідності, - зобов`язаний сприяти у їх відновленні, приймаючи рішення, спрямовані на юридичне закріплення таких прав чи/чи інтересів.

Тобто, судовому захисту підлягають лише ті права чи інтереси особи, які, можливо, вже є порушеними на момент звернення такої особи до суду з окремим позовом, а не порушення прав особи, які, на її думку, можливо, будуть мати місце - в майбутньому з боку відповідача.

Таким чином, суд звертає увагу на те, що позивачу також слід уточнити позовні вимоги до конкретного відповідача таким чином, щоб вказані вимоги узгоджувались і були спрямовані на відновлення саме порушених прав, свобод та інтересів, та, не стосувались правовідносин, які можуть виникнути між сторонами у майбутньому.

Усі вищезазначені недоліки позовної заяви, свідчать про її невідповідність вимогам КАС України, дотримання яких є обов`язковими при подачі позовної заяви, а, відтак, - позбавляють суд можливості прийняти таку позовну заяву до розгляду та відкрити за нею провадження у справі.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (пункт 2 частини другої статті 169 КАС України).

Таким чином, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом:

1) формулювання позовних вимог таким чином, щоб:

- з неї (з них) можна було встановити, до кого саме вона (вони) заявлена, з наведенням обґрунтування допущених порушень прав чи інтересів позивача - саме з боку того відповідача (відповідачів), який може відповідати за допущені порушення прав та інтересів позивача, про захист яких вона просить;

- вказані вимоги узгоджувались і були спрямовані на відновлення саме порушених прав, свобод та інтересів позивача, та, не стосувались правовідносин, які можуть виникнути між сторонами у майбутньому;

2) подачі усіх наявних в позивача доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, або відповідного клопотання із зазначенням неможливості причин їх подати та у разі необхідності - клопотання про витребування доказів, в тому числі, про допит свідків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали.

3. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Хрущ В.Л.

Копія вірна:

Суддя Хрущ В.Л.