Справа № 1.380.2019.003027
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.003027
про залишення позовної заяви без руху
24 червня 2019 року м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність, стягнення середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні,-
в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 ) звернулася до Львівського окружного адміністративного суду з позовною заявою до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправною бездіяльність Львівського прикордонного загону щодо не проведення повного розрахунку при звільненні невиплату ОСОБА_1 в день виключення із списків частини (25.07.2018) одноразової грошової допомоги при звільненні у розмірі 50 % місячного грошового забезпечення за кожний рік календарної вислуги;
Відповідно до вимог статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суддя після одержання позовної заяви, з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161 вказаного Кодексу.
Згідно з частиною 7 статті 160 КАС України у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
Як видно з позовної заяви, така підписана представником позивача у справі адвокатом Каверін С.М.
Згідно з частиною 1 статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.
Відповідно до частини 4 статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Згідно з частин 1, 2 статті 60 КАС України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.
Частиною 1 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Згідно з частинами 2, 4 статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ордер - це письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
Відповідно до пункту 4 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 36, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Як видно з долученого до матеріалів справи ордеру Серії ЛВ № 155046 виданого 13.06.2019, ОСОБА_2 уповноважений представляти інтереси ОСОБА_1 . Підставою видачі такого ордера є договір про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги № 22/19 від 25.02.2019.
Проте, до матеріалів справи не додано вказаного вище договору про надання правової допомоги чи витягу з такого.
Суд звертає увагу на те, що з ордеру як документа, який підтверджує повноваження адвоката як представника сторони у справі, неможливо встановити повноваження представника, зокрема в частині підпису позовної заяви.
Таким чином, суду слід надати договір про надання правової допомоги № 22/19 від 25.02.2019 чи витяг із такого.
Крім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 становить 1921,00 грн.
Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру який подано фізичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Одночасно з цим, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У відповідності до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
За змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України від 24 березня 1995 року № 108/95-ВР «Про оплату праці» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця, спрямованим на захист прав звільнених працівників щодо отримання ними в передбачений законом строк винагороди за виконану роботу (усіх виплат, на отримання яких працівники мають право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій), який нараховується у розмірі середнього заробітку та не входить до структури заробітної плати.
Пільга щодо сплати судового збору, передбачена пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», згідно з якою від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі, не поширюється на вимоги позивачів про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні під час розгляду таких справ в усіх судових інстанціях.
Вказана позиція відповідає правовій позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній у постанові № 910/4518/16 від 30.01.2019.
Отже, за звернення до суду з таким позовом позивачу потрібно сплатити судовий збір за кожну вимогу, у наступних розмірах: за немайнову вимогу - у розмірі 768,40 грн. та за майнову вимогу - у розмірі 768,40 грн. (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб), на загальну суму 1536,80 грн.
Проте, позивач долучив до позову квитанцію № 3123 від 13.06.2019 про сплату судового збору у розмірі 768,40 грн.
Враховуючи те, що позивачем не повністю сплачений судовий збір, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху для сплати позивачем судового збору у розмірі 768,40 грн.
Згідно з вимогами частинами 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху, надавши такій строк для усунення виявлених недоліків.
Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-
УХВАЛИВ:
залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання протиправною бездіяльність, стягнення середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:
- договір про надання правової допомоги № 22/19 від 25.02.2019 чи витяг із такого;
- документа про сплату судового збору, у розмірі 768,40 грн.
Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мричко Н.І.