Справа № 340/583/19
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2019-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 червня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/583/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

за участю секретаря судового засідання Ярошук Т.О.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

прокурор: заступник керівника Олександрійської місцевої прокуратури (28000, Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. Чижевського, 1-а) в інтересах держави, уповноваженим органом якої є

представник : Газібар М.М.

позивач: Головне управління ДФС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, )

представник: Гришин Л.О.

відповідач: товариство з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" (28500, Кіровоградська область, м. Долинська, вул. Сонячна, 47, )

представник: Шрамко О.Ю.

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Кропивницьке управління Головного управління ДФС у Кіровоградській області (27509, м. Кропивницький, вул. Глинки, 2, код ЄДРПОУ відокремленого підрозділу 41682709)

про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави, уповноваженим органом якої є Головне управління ДФС у Кіровоградській області (надалі ГУ ДФС у Кіровоградській області), звернувся до суду з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" (надалі - ТОВ "ДСК") про стягнення податкового боргу у розмірі 1120543,86 грн.

Позов прокурора мотивовано тим, що відповідач має податковий борг зі сплати податку на прибуток підприємств у розмірі 457225,31 грн., з яких: 263938, 75 грн. податкові зобов`язання, 134366 штрафні санкції, 58920, 56 грн. пеня, а також зі сплати податку на додану вартість у розмірі 663318,55 грн., з яких: 564873, 89 грн. податкові зобов`язання, 48340, 34 грн. штрафні санкції, 50104, 32 грн. пеня. Прокурор стверджує, що несплата відповідачем цих коштів та нестягнення їх позивачем у примусовому порядку завдає шкоди економічним інтересам держави, тому просить суд стягнути цей податковий борг з рахунків відповідача до Державного бюджету України.

Ухвалою судді від 05.03.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі та прийнято рішення здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою суду від 05.04.2019 року залучено до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Кропивницьке управління Головного управління ДФС у Кіровоградській області.

Представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що за правилами п.102.1 ст.102 ПК України спір щодо податкового боргу з податку на прибуток підприємств, який виник за податковим повідомленням рішенням форми "Р" № від 19.09.2014 року, не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку, вказане податкове повідомлення-рішення позивач на адресу відповідача не направляв, а перевірку у 2015 році не проводив. Щодо податку на додану вартість відповідач вказує, що прокурором не враховано приписи п.200-1.5 ст.200-1 ПК України щодо порядку розрахунків з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість та стверджує, що ним своєчасно проведено розрахунки з бюджетом за податковими деклараціями та уточнюючими розрахунками, а заборгованість за штрафними санкціями становить лише 45985, 34 грн. Тому просив позов задовольнити частково на цю суму, а у решті позовних вимог відмовити.

Ухвалою суду від 27.05.2019 року провадження у справі зупинено на підставі пункту 8 частини 2 статті 236 КАС України до вирішення питання про відвід судді Черниш О.А., заявлений 27.05.2019 року директором ТОВ "Долинська стальконструкція" Сафоновим М.В.

Ухвалою суду від 03.06.2019 року провадження у справі поновлено.

Розглянувши справу за правилами спрощеного позовного провадження, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" з 28.11.2007 року зареєстровано як юридична особа, перебуває на обліку платників податків в Кропивницькому управлінні ГУ ДФС у Кіровоградській області. (а.с. 106 - 112, т.1)

У зв`язку з невиконанням відповідачем своїх податкових зобов`язань у нього утворилася заборгованість перед бюджетом, стягнення якої є предметом даного спору.

Так, у вересні 2014 року Долинською ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області, у якій на той час на податковому обліку платників податків перебував відповідач, проведено його документальну позапланову виїзну перевірку з питань дотримання вимог податкового законодавства щодо відображення правових відносин з ТОВ "БК "Гефест Альянс" за період з 01.02.2013 року по 31.12.2013 року, за результатами якої складено акт №349/11-06-2200/35424017 від 10.09.2014 року, яким зафіксовано порушення відповідачем п.138.2 ст.138, пп.139.1.9 ст.139, п.198.1, п.198.3, п.198.6 ст.198, п.201.1 ст.201 Податкового кодексу України, в результаті чого занижено податок на прибуток підприємств за 2013 рік у сумі 268731 грн. та податок на додану вартість за перевірений період на загальну суму 282 876 грн.

На підставі цього акту перевірки Долинською ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області винесено податкові повідомлення-рішення форми "Р":

- № від 19.09.2014 року, яким ТОВ "ДСК" збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємств в розмірі 403097 грн., з яких: 268731 грн. - основний платіж, 134366 грн. - штрафна (фінансова) санкція;

- № від 19.09.2014 року, яким ТОВ "ДСК" збільшено суму грошового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 424316 грн., з яких: 282876 грн. - основний платіж, 141440 грн. - штрафна (фінансова) санкція.

Відповідач у вересні 2014 року оскаржив ці податкові повідомлення рішення до суду в адміністративних справах №П/811/3334/14 та №П/811/3350/14 (які було об`єднано в адміністративну справу №П/811/3334/14).

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 18.07.2016 року у справі №П/811/3334/14 позов ТОВ "ДСК" задоволено, податкові повідомлення рішення № від 19.09.2014 року, № від 19.09.2014 року визнано протиправними та скасовано. (а.с. 37 - 44, т.2) Проте вказане судове рішення скасовано постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 21.12.2016 року та прийнято нову постанову про відмову у задоволенні позову ТОВ "ДСК". (а.с. 45 - 46, т.2) Постанова суду апеляційної інстанції набрала законної сили 21.12.2016 року, у касаційному порядку не оскаржувалася.

У встановлений пунктом 57.3 статті 57 ПК України строк відповідач не сплатив грошові зобов`язання з податку на прибуток підприємств у розмірі 403097 грн. та з податку на додану вартість у розмірі 424316 грн., визначені цими податковими повідомленнями рішеннями та узгоджені ним в порядку судового оскарження. Суми податкового боргу відображені в інтегрованій картці платника 30.03.2017 року. (а.с. 48, 152, т.1)

Воднораз, за рахунок переплати по інтегрованій картці платника з податку на прибуток підприємств, яка існувала на той час у розмірі 4792, 25 грн., частково погашено податковий борг за податковим зобов`язанням на цю суму. Внаслідок цього недоїмка з податку на прибуток підприємств склала 398304, 75 грн. (403097 грн. - 4792, 25 грн.) (а.с. 48, т.1)

У зв`язку з нарахуванням суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, контролюючим органом в інтегрованій картці платника з податку на прибуток підприємств 30.03.2017 року на підставі ст.129 ПК України нарахована пеня у розмірі 58920, 56 грн. (а.с. 48 49, т.1)

Відтоді кошти на погашення боргу з податку на прибуток підприємств відповідачем не сплачувалися.

В інтегрованій картці платника податку з податку на додану вартість за рахунок переплати, яка існувала станом на 30.03.2017 року у розмірі 191,92 грн., частково погашено податковий борг на цю суму. Внаслідок цього податковий борг (недоїмка за зобов`язаннями та штрафами) склав 424124,08 грн. (424316 грн. - 191,92 грн.) (а.с. 152, т.1)

У зв`язку з нарахуванням суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, контролюючим органом в інтегрованій картці платника з податку на додану вартість 30.03.2017 року на підставі ст.129 ПК України також нарахована пеня у сумі 78293 грн. (а.с. 152, т.1)

Відтак, станом на 31.03.2017 року податковий борг з податку на додану вартість сягнув 502417,08 грн. (424124,08 грн. + 78293 грн.)

Згодом в інтегрованій картці платника з податку на додану вартість у 2017 року відображено нарахування штрафної санкції у розмірі 14680 грн., визначеної податковим повідомленням-рішенням форми "Н" № від 26.07.2017 року, а також сум податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету, визначених відповідачем у податкових деклараціях з ПДВ за вересень 2017 року 64339 грн., за листопад 2017 року - 331019 грн. Перераховані відповідачем упродовж 2017 року кошти з рахунків у системі електронного адміністрування ПДВ у сумі 356942, 68 грн. були зараховані на погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення (24.10.2017 року 100,68 грн., 27.10.2017 року 64238,32 грн., 26.12.2017 року 292603, 68 грн.). Внаслідок цього станом на 31.12.2017 року борг за зобов`язаннями та штрафами (недоїмка) склав 477219, 40 грн. (424124, 08 грн. + 14680 грн. + 64339 грн. + 331019 грн. - 356942, 68 грн.). (а.с. 152зв., т.1)

Упродовж 2018 року відповідачем перераховано до бюджету кошти з рахунків у системі електронного адміністрування ПДВ та з поточного рахунку у сумі 599620, 32 грн.

Упродовж 2019 року (станом на момент звернення прокурора до суду з цим позовом) відповідачем перераховано до бюджету кошти з рахунків у системі електронного адміністрування ПДВ та з поточного рахунку у сумі 77327 грн.

Вказані кошти були зараховані на погашення податкового боргу з податку на додану вартість згідно з черговістю його виникнення, в рахунок податкових зобов`язань, штрафів та пені (зокрема 03.01.2018 року 38415, 32 грн., 23.04.2018 року 84,68 грн., 25.04.2018 року 24801, 32 грн., 22.06.2018 року 91029 грн., 23.07.2018 року 13169, 68 грн., 27.08.2018 року 24951, 32 грн., 27.08.2018 року - 7048, 68 грн., 30.08.2018 року 29600 грн., 13.09.2018 року 29000 грн., 28.09.2018 року 4999, 32 грн., 28.09.2018 року 94554 грн., 17.10.2018 року 170 грн., 25.10.2018 року 25846, 68 грн., 30.10.2018 року 66537, 32 грн., 23.11.2018 року 32262, 68 грн., 26.11.2018 року 1606, 32 грн., 26.11.2018 року 39300 грн., 17.12.2018 року 285 грн., 18.12.2018 року 208, 68 грн., 28.12.2018 року 213, 68 грн., 28.12.2018 року 71, 32 грн., 28.12.2018 року 75380 грн., 28.12.2018 року 76, 32 грн.; 17.01.2019 року 2178 грн., 17.01.2019 року 570 грн., 18.01.2019 року 6 грн., 18.01.2019 року 71457 грн., 21.01.2019 року 180 грн., 07.02.2019 року 2936 грн.) (а.с. 153 - 158, т.1)

За рахунок цих сум погашено податковий борг (недоїмку) з податку на додану вартість у розмірі 477219,40 грн., яка існувала станом на 31.12.2017 року. Також за рахунок цих коштів було сплачено суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету, визначені відповідачем у податкових деклараціях з ПДВ за травень 2018 року - 24886 грн., частково - за квітень 2018 року (43473, 11 грн. з 91029 грн.). Решта коштів зараховані контролюючим органом в рахунок пені.

Натомість, залишилися несплаченими суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету, визначених відповідачем у податкових деклараціях з ПДВ за квітень 2018 року 47555, 89 грн. (решта з 91029 грн.), за червень 2018 року 38121 грн., за липень 2018 року 70648 грн., за серпень 2018 року 94554 грн., за вересень 2018 року 92384 грн., за жовтень 2018 року 73169 грн., за листопад 2018 року 75380 грн., усього 491 811, 89 грн. (а.с. 62 73, 80 81, т.1)

Також відповідач у грудні 2018 року та у січні 2019 року подавав до контролюючого органу уточнюючі розрахунки податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок, у яких було відкориговано розрахунки з бюджетом на загальну суму 73062 грн. (285 грн. + 285 грн. + 285 грн. + 570 грн. + 71457 грн. + 180 грн.) та нараховано штрафи у зв`язку з виправленням помилок на загальну суму 2185 грн. (9 грн. + 9 грн. + 17 грн. + 2144 грн. + 6 грн.) (а.с. 74 -79, 82 - 91, т.1) У встановлені строки суми податку, визначені у цих податкових деклараціях, відповідачем до бюджету не сплачені. Кошти, що сплачувалися відповідачем з поточного рахунку на сплату цих зобов`язань та штрафів, відповідно до п.87.9 ст.87 ПК України зараховані контролюючим органом в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення.

Упродовж 2018 року ГУ ДФС у Кіровоградській області проведено камеральні перевірки ТОВ "ДСК" щодо несвоєчасного подання податкової звітності з податку на додану вартість, щодо питання своєчасності сплати податку на додану вартість, щодо питання дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за наслідками яких складено акти №1349/11-28-52-01-23/35424017 від 23.08.2018 року, №147/11-28-52-01-23/35424017 від 11.09.2018 року, №1708/11-28-52-01-23/35424017 від 20.09.2018 року, №159/11-28-52-05-23/35424017 від 13.11.2018 року про виявлені порушення в частині адміністрування податку на додану вартість. (а.с. 18 - 19, 23 24, 29 30, 34 - 37, т.1)

На підставі цих актів винесено податкові повідомлення-рішення про зобов`язання відповідача сплатити штрафи за платежем податок на додану вартість, а саме: форми "ПС" №066455201 від 30.08.2018 року на суму 170 грн., форми "Ш" № від 20.09.2018 року на суму 2936 грн., форми "Н" № від 04.10.2018 року на суму 6682, 64 грн., форми "Ш" № від 07.12.2018 року на суму 36366, 70 грн. (а.с. 20-22, 25 28, 31 33, 38-40, т.1) Вказані податкові повідомлення-рішення отримані відповідачем, у встановленому порядку ним не оскаржені, а визначені ними суми грошових зобов`язань не сплачені, оскільки кошти, що перераховувалися відповідачем з поточного рахунку на сплату цих штрафів, були зараховані контролюючим органом в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення.

У зв`язку з частковим погашенням податкового боргу в інтегрованій картці платника податків з податку на додану вартість у період з 22.06.2018 року по 07.02.2019 року нарахована пеня у розмірі 50104, 32 грн. (а.с. 45, 53, т.1)

Виявивши порушення інтересів держави у сфері наповнення бюджету у вигляді несплати податків, зважаючи на неналежний захист цих інтересів позивачем, який зволікав з примусовим стягнення з відповідача податкового боргу, заступник керівника Олександрійської місцевої прокуратури, використовуючи повноваження, надані статтями 23, 24 Закону України "Про прокуратуру", звернувся до суду з даним позовом в порядку представництва інтересів держави.

При вирішенні спору суд виходить з того, що порядок визначення суми податкових зобов`язань та погашення податкового боргу платників податків регулюється Податковим кодексом України (надалі - ПК України).

Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України передбачено, що платник податків зобов`язаний, зокрема, сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Відповідно до пункту 54.1 статті 54 ПК України крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Згідно з підпунктами 54.3.2, 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо: дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках; якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, застосування штрафних (фінансових) санкцій та пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.

Якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом. (пункт 54.5 статті 54 ПК України).

Відповідно до пункту 57.1 статті 57 ПК України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з пунктом 57.3 статті 57 ПК України у разі визначення грошового зобов`язання контролюючим органом за підставами, зазначеними у підпунктах 54.3.1 - 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу, платник податків зобов`язаний сплатити нараховану суму грошового зобов`язання протягом 10 календарних днів, що настають за днем отримання податкового повідомлення-рішення, крім випадків, коли протягом такого строку такий платник податків розпочинає процедуру оскарження рішення контролюючого органу.

У разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

За визначеннями, наданими у пп.14.1.39, 14.1.265, 14.1.156, 14.1.175, 14.1.152 п.14.1 статті 14 ПК України:

- податкове зобов`язання - це сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк);

- штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності;

- грошове зобов`язанням - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності;

- податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом;

- погашення податкового боргу - зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Згідно з пунктом 102.4 статті 102 ПК України у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Матеріалами справи підтверджено наявність у відповідача заявленого прокурором до стягнення податкового боргу з податку на прибуток підприємств у сумі 457225, 31 грн. (398304, 75 грн. + 58920, 56 грн.) та з податку на додану вартість у розмірі 663318, 55 грн. (491 811, 89 грн. + 73 062 грн. + 2185 грн. + 170 грн. + 2936 грн. + 6682, 64 грн. + 36366, 70 грн. + 50104, 32 грн.), які є узгодженими грошовими зобов`язаннями та непогашеною пенею, що узгоджується з даними інтегрованих карток платника податків ТОВ "ДСК". (а.с. 48 - 61, 152- 158, т.1)

Доказів погашення цього податкового боргу суду не надано.

Відповідно пункту 59.1 статті 59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення. Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.

Пунктом 59.3 статті 59 ПК України передбачено, що податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання.

Згідно з пунктом 59.5 статті 59 ПК України у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).

Встановлено, що у зв`язку з виникненням у відповідача податкового боргу позивачем 31.03.2017 року сформовано податкову вимогу форми "Ю" №243-11 від 31.03.2017 року про сплату 959642, 39 грн., з яких 457225, 31 грн. - податок на прибуток підприємств, 502417,08 грн. - податок на додану вартість. (а.с. 46, т.1)

Вказана вимога 17.05.2017 року вручена відповідачу, після чого той оскаржив її до суду. Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.07.2018 року в адміністративній справі №П/811/1367/17, залишеним без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 07.05.2019 року, у задоволенні позову ТОВ "ДСК" відмовлено. (а.с. 34 - 36, 47 - 49, т.2)

Згідно з пунктами 95.1, 95.2 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Суд відхиляє доводи представника відповідача про недоведеність виникнення податкового боргу, зокрема за податковими повідомленнями-рішеннями форми "Р" № від 19.09.2014 року, № від 19.09.2014 року, оскільки обставини узгодженості грошових зобов`язань, донарахованих відповідачу цими податковими повідомленнями-рішеннями, встановлені в адміністративній справі №П/811/3334/14 постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 21.12.2016 року та судовими рішеннями в адміністративній справі №П/811/1367/17, які набрали законної сили, та за правилами частини 4 статті 78 КАС України не доказуються при розгляді цієї справи.

Статтею 370 КАС України передбачено, що судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Суд зазначає, що за правилами пункту 56.18 статті 56 ПК України грошові зобов`язання з податку на прибуток підприємств та з податку на додану вартість, донараховані податковими повідомленнями-рішеннями форми "Р" № від 19.09.2014 року, № від 19.09.2014 року, набули статусу узгоджених 21.12.2016 року, а відповідач згідно з пунктом 57.3 ст.57 ПК України повинен був сплатити їх до бюджету протягом 10 календарних днів, наступних за днем такого узгодження. Через несплату цих сум відповідачем у нього 01.01.2017 року виник податковий борг за цими зобов`язаннями. Після того, як до контролюючого органу надійшла копія постанови Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 21.12.2016 року в адміністративній справі №П/811/3334/14, в інтегрованих картках платника були відображені облікові показники щодо нарахування цих сум.

Наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 року №422, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 року за №751/28881, затверджено Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (надалі Порядок №422).

Згідно з пунктом 1 глави 1 розділу І Порядку №422 інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Пунктом 1 глави 1 розділу ІІ Порядку №422 передбачено, що з метою обліку нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску органами ДФС відкриваються ІКП за кожним платником та кожним видом платежу, які повинні сплачуватися такими платниками.

ІКП містить інформацію про облікові операції та облікові показники, які характеризують стан розрахунків платника податків з бюджетами та цільовими фондами за відповідним видом платежу.

Облік нарахованих і сплачених сум податків, зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску відображається в ІКП окремими обліковими операціями в хронологічному порядку. При цьому кожна операція фіксується в окремому рядку із зазначенням виду операції та дати її проведення.

Інформаційна система органів ДФС після відображення облікової операції забезпечує автоматичне проведення в ІКП розрахункових операцій.

В ІКП на дату проведення кожної облікової операції підбиваються підсумки за всіма її графами.

Відповідно до пунктів 1, 2 глави 9 розділу IV Порядку №422 інформація щодо початку/продовження та результатів адміністративного або судового оскарження податкового повідомлення-рішення вноситься до підсистеми, що забезпечує облік платежів, працівником структурного підрозділу органу ДФС, яким податкове повідомлення-рішення було сформовано, на підставі документів, зазначених у розділі VII цього Порядку (заяви - оскарження податкового повідомлення-рішення, ухвали суду про відкриття провадження, рішення про результати розгляду скарги (заяви), рішення суду, прийнятого по суті), протягом 3-ох днів з дати отримання такого документа.

На підставі інформації про початок/продовження у законодавчо встановлені строки процедури адміністративного оскарження (скарга (заява) платника податків) або про початок/продовження процедури судового оскарження нарахована сума податків вважається неузгодженою, а в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо її виключення.

У разі якщо за результатами судового оскарження (рішення суду, прийняте по суті) нарахована сума податку у повному обсязі підтверджується, та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо поновлення такої суми. У разі якщо за результатами судового оскарження нарахована сума у повному обсязі скасовується, то в ІКП відображення облікових показників щодо поновлення такої суми не проводиться.

Тож облікові показники щодо нарахування сум грошових зобов`язань, визначених податковими повідомленнями-рішеннями форми "Р" № від 19.09.2014 року, № від 19.09.2014 року, правомірно відображені в інтегрованих картках платника податку.

Щодо доводів представника відповідача про те, що позивач у даній справі Головне управління ДФС у Кіровоградській області - не має повноважень на облік та стягнення грошових зобов`язань, донарахованих податковими повідомленнями-рішеннями форми "Р" № від 19.09.2014 року, № від 19.09.2014 року, що винесені Долинською ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області, суд зазначає, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 04.11.2015 року №892 "Деякі питання територіальних органів Державної фіскальної служби", Долинську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Кіровоградській області реорганізовано шляхом приєднання до Кіровоградської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Кіровоградській області. Остання, яка з 21.02.2017 року перейменована на Кропивницьку об`єднану державу податкову інспекцію Головного управління ДФС у Кіровоградській області, на виконання постанови Кабінету Міністрів України №296 від 28.03.2018 року "Про реформування територіальних органів Державної фіскальної служби" реорганізована шляхом приєднання до Головного управління ДФС у Кіровоградській області.

Пунктом 4 глави 1 розділу ІІ Порядку №422 передбачено, що при переведенні на обслуговування платника з одного органу ДФС до іншого (взяття на облік / зняття з обліку) у разі ліквідації чи реорганізації органу ДФС, адміністративно-територіальної реформи, зміни меж областей (Автономна Республіка Крим, області) (районів, міст) чи інших, не залежних від платника податків об`єктивних причин, унаслідок яких змінюється орган ДФС, в якому обліковується платник податків, здійснюються зняття з обліку платника податку в одному органі ДФС та взяття на облік в іншому відповідному органі ДФС. Переведення платників податків здійснюється на підставі переліку платників податків, стосовно яких змінюється місце обліку, затвердженого відповідним органом ДФС вищого рівня.

У день внесення до інформаційної системи в органі ДФС ознаки щодо належності до зазначеного переліку та зняття з обліку платника відбувається автоматична передача ІКП з попереднього місця обліку платника шляхом зміни реквізитів ІКП в частині кодів областей (Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь), району відповідно до нового місця обліку платника з фіксацією події в реєстрі передачі ІКП між органами ДФС. За новим місцем обліку платника отримані ІКП відображаються в реєстрі отриманих ІКП.

Тому у спірних правовідносинах позивач Головне управління ДФС у Кіровоградській області, як територіальний орган ДФС, у якому наразі на податковому обліку перебуває відповідач, є правонаступником Долинської ОДПІ ГУ ДФС у Кіровоградській області та має повноваження стягувати до бюджетів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу відповідача.

Щодо доводів відповідача про неправомірність зарахування сплачених ним поточних платежів та коштів з рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в рахунок погашення минулого податкового боргу суд зазначає, що згідно з пунктом 87.1 статті 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.

Джерелом самостійної сплати грошових зобов`язань з податку на додану вартість є суми коштів, джерела яких зазначені в абзаці першому цього пункту та обліковуються в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. У разі сплати податкових зобов`язань, що виникли до 1 липня 2015 року, та/або погашення податкового боргу за податковими зобов`язаннями, що виникли до 1 липня 2015 року, перерахування коштів до бюджету здійснюється безпосередньо з поточних рахунків платника податків, відкритих у банках.

Сплату грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснено також: а) за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника); б) за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів з урахуванням особливостей, визначених у пункті 43.4 1 статті 43 цього Кодексу; в) за рахунок суми бюджетного відшкодування з податку на додану вартість (на підставі відповідної заяви платника) до Державного бюджету України.

Статтею 200-1 статті 200-1 ПК України передбачені особливості механізму проведення розрахунків з бюджетом з податку на додану вартість.

Згідно з пунктом 200-1.2 статті 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Розрахунки з бюджетом у системі електронного адміністрування податку на додану вартість здійснюються з цих рахунків, крім випадку, передбаченого абзацом другим пункту 87.1 статті 87 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 200-1.5 статті 200-1 ПК України з рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість платника перераховуються кошти до державного бюджету в сумі податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що підлягає сплаті за наслідками звітного податкового періоду, та на поточний рахунок платника податку за його заявою, яка подається до контролюючого органу у складі податкової звітності з податку на додану вартість, у розмірі суми коштів, що перевищує суму задекларованих до сплати до бюджету податкових зобов`язань та суми податкового боргу з податку. При цьому перерахування коштів на поточний рахунок платника може здійснюватися у разі відсутності перевищення суми податку, зазначеної у складених податкових накладних, складених у звітному періоді та зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних, над сумою податкових зобов`язань з податку за операціями з постачання товарів/послуг, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість у цьому звітному періоді.

Як передбачено пунктом 200-1.7 статті 200-1 ПК України, кошти, зараховані на рахунок платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, є коштами, які використовуються виключно у цілях, визначених пунктом 200-1.5 статті 200-1 цього Кодексу та погашення податкового боргу з податку на додану вартість.

Згідно з пунктом 87.9 статті 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Згідно з пунктами 131.1, 131.2 статті 131 ПК України нараховані контролюючим органом суми пені самостійно сплачуються платником податків.

При погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені. Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.

Тож кошти на рахунку платника в системі електронного адміністрування ПДВ правомірно використані контролюючим органом як джерело погашення податкового боргу з податку на додану вартість, що виник після 01.01.2017 року.

Порушень порядку черговості погашення податкового боргу відповідача, зокрема з податку на додану вартість за рахунок коштів, зарахованих на рахунок платника в системі електронного адміністрування ПДВ, у ході судового розгляду справи не встановлено.

Провадження у справі про стягнення податкового боргу розпочате з дотриманням строків давності, визначених у статті 102 ПК України, системний аналіз якої свідчить про те, що позовні вимоги контролюючого органу, пов`язані зі стягненням податкового боргу з платників податків, повинні пред`являтися протягом 1095 днів з дня виникнення податкового боргу.

Підпунктами 20.1.19, 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України; звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до пункту 95.3 статті 95 ПК України стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Зважаючи на доведеність у ході судового розгляду справи позовних вимог, позов прокурора про стягнення з відповідача податкового боргу у розмірі 1120543,86 грн., з яких 457225,31 грн. податок на прибуток підприємств, 663318,55 грн. податок на додану вартість, слід задовольнити та стягнути вказані суми в дохід державного бюджету з рахунків відповідача у банках, що його обслуговують, та з рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Такі витрати у справі не понесені.

Керуючись статтями 9, 53, 77, 78, 90, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Головного управління ДФС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55, ) до товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" (28500, Кіровоградська область, м. Долинська, вул. Сонячна, 47, ) задовольнити.

Стягнути з рахунків товариства з обмеженою відповідальністю "Долинська стальконструкція" у банках, що його обслуговують, та з рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість в дохід державного бюджету податковий борг у сумі 1120543,86 грн., з яких 663318,55 грн. - з податку на додану вартість, 457225,31 грн. - з податку на прибуток підприємств.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш

Повний текст рішення складено 24.06.2019 року.