Справа № 826/11138/16
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про роз`яснення судового рішення

20 червня 2019 року м. Київ № 826/11138/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Бояринцевої М.А., розглянувши заяву Українського державного інституту культурної спадщини про роз"яснення рішення суду,

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.06.2018 у справі №826/11138/16 позов задоволено.

Зобов`язано Науково - дослідний інститут пам`яткоохоронних досліджень юридична адреса: 04086, м. Київ, вул. Петропавлівська, б. 15; поштова адреса: 01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, б. 36, ) здійснити корегування видатків по спеціальному державному бюджету по КПКВ 1801020 за КЕКВ 2281 на загальну суму - 510 510 (п`ятсот десять тисяч п`ятсот десять) грн. 00 коп.

Стягнуто з Науково - дослідного інституту пам`яткоохоронних досліджень (юридична адреса: 04086, м. Київ, вул. Петропавлівська, б. 15; поштова адреса: 01054, м. Київ, вул. Ярославів Вал, б. 36, ) на користь загального фонду державного бюджету України по КПКВ 1801020 за КЕКВ 2281 на загальну суму - 10 750 (десять тисяч сімсот п`ятдесят) грн. 00 коп.

Від відповідача надійшла заява про роз"яснення судового рішення. В обгрунтовання поданої заяви відповідач зазначив про виконання рішення суду в частині стягнення на користь загального фонду державного бюджету України по КПКВ 1801020 за КЕКВ 2281 на загальну суму 10 750 грн. Проте, вимогу про здійснення коригування видатків по спеціальному державному бюджету по КПКВ 1801020 та КЕКВ 2281 на загальну суму 510510 грн. відповідач виконати не може, оскільки є культурно-просвітницьким центром, який фінансується по КПКВ 1801190 "Забезпечення діяльності національних музеїв, національних та державних бібліотек та культурно-просвітницьких центрів", затвердженого наказом Міністерства культури України від 26.02.2019 № 142 "Про затвердження паспорта бюджетної програми на 2019 рік за КПКВК 1801190".

Відповідно до статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення зупиняє перебіг строку, встановленого судом для виконання судового рішення, а так само строку, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

При цьому, суд зазначає, що конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим Кодекс адміністративного судочинства України не містить, а зі змісту приписів статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

Разом з тим, системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 11.08.2018 у справі №826/10935/16.

Згідно пункту 6 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України "Про судове рішення в адміністративній справі" № 7 від 20.05.2013 зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням судового рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Водночас суд, роз`яснюючи рішення не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Відтак, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

При цьому, суд зазначає, що резолютивна частина рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.06.2018 у справі № 826/11138/16 не передбачає незрозумілості при виконанні цього рішення.

Таким чином, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви відповідача про роз`яснення судового рішення, оскільки рішення, за роз`ясненням якого він звернувся, є зрозумілим.

Керуючись положеннями статей 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Українського державного інституту культурної спадщини про роз`яснення судового рішення відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини першої розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя М.А. Бояринцева