Справа № 522/1037/19
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 червня 2019 р.м. ОдесаСправа № 522/1037/19
Головуючий в 1 інстанції: Бондар В.Я.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді - Єщенка О.В.

суддів - Димерлія О.О.

- Коваля М.П.

За участю: секретаря - Сторчака О.О.

представника апелянта - Хлистуна Р.В. (довіреність від 09.01.2019 року)

позивача - ОСОБА_1.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції з позовом, в якому просив визнати протиправними дії заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича; скасувати постанову від 14.01.2018 року №030/19 про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 34 000 грн.

В обгрунтування позову зазначено, що висновки контролюючого органу про порушення позивачем правил містобудівного законодавства в частині передачі замовнику будівництва проектної документації, оформленої з порушеннями, є необгрунтованими та безпідставними. Водночас, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснено необ`єктивно, без урахування всіх обставин та забезпечення права позивача на правову допомогу. Зазначені обставини свідчать про неправомірність дій та рішення суб`єкта владних повноважень, що є безумовною підставою для задоволення позову у повному обсязі.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року адміністративний позов задоволено. Суд скасував постанову №030/2019 про адміністративне правопорушення від 14 січня 2019 року заступника начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименко Руслана Костянтиновича, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП. Справу про адміністративне правопорушення закрив.

В апеляційній скарзі Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у період з 21.12.2018 року по 29.12.2018 року Управлінням Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради у присутності проектувальника ОСОБА_1 (кваліфікаційний сертифікат НОМЕР_1 ) проведено позапланову перевірку з питань дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Капітальний ремoнт (відновлення) квартири НОМЕР_3 без зміни геометричних розмірів фундаментів в плані, збільшення висоти коника будівлі по АДРЕСА_1 , за результатом якої складено акт №001807.

Зазначеною перевіркою встановлено, що проектувальником розроблено проектну документацію на об`єкт "Капітальний ремoнт (відновлення) квартири НОМЕР_3 без зміни геометричних розмірів фундаментів в плані, збільшення висоти коника будівлі по АДРЕСА_1 ". Вказана інформація про розроблення проектної документації наведена в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), яке зареєстроване Управлінням 16.11.2018 року за №ОД 86. Зокрема, у повідомленні наведена наступна інформація: проектна документація розроблена - СПД ОСОБА_1., паспорт НОМЕР_2 ; головний архітектор проекту - ОСОБА_1., наказ б/н від 11.05.2018 року, кваліфікаційний сертифікат Серії НОМЕР_1 ; проектна документація затверджена замовником - ОСОБА_2. від 30.07.2018 року; земельна ділянка використовується для будівництва на підставі - відповідно до п. 7 Постанови КМУ від 13.04.2011 року №466 відомості щодо земельної ділянки не зазначаються у разі реконструкції, реставрації або капітального ремонту об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані, а також реконструкції або капітального ремонту автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередач, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення.

Управлінням під час перевірки надіслано запит від 21.12.2018 року вих. №01-18/571 щодо надання розробленої проектної документації об`єкту та вихідних даних, а саме: матеріали аналізу впливу об`єкту на оточуючі будинки і споруди, матеріали обстежень конструкцій фундаментів, підземних і наземних частин житлового будинку, матеріали фотофіксації існуючого стану об`єкту, технічний висновок про можливість капітального ремонту об`єкту, результати обстежень технічного стану конструкцій, однак зігдно листом від 22.12.2018 року проектувальник повідомив, що вихідні дані, які використовувались при проектуванні об`єкту відсутні. Проектна документація об`єкту на вимогу замовника повністю передана йому проектувальником разом з наданими вихідними даними.

Контролюючий орган вказав, що відсутність у проектуальника на момент перевірки матеріалів інженерних вишукувань та інженерно-технічних матеріалів порушує вимоги п. 7.4 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво", до складу проектної документації, що передається замовнику, не входять інженерно-технічні, техніко-економічні, екологічні та інші розрахунки, матеріали інденерних вишукувань. Ці матеріали зберігаються у проектувальника згідно з вимогами нормативних документів.

Разом з цим, під час перевірки встановлено, що відповідно до наданих графічних матеріалів проекту об`єкту, а саме фасади А-Б, Б-А, 1-2, 2-1, Вузли 1, 2, 3, Розрізи 1-1, 2-2, Схема розміщення балок перекриття горища, схема благоустрою М 1:250 - наведено повноцінне будівництво окремо розташованої будівлі висотою 9,29 м в ганку, висотою поверху 6,45 м, дах двоскатний, фундамент стрічковий монолітний, площа забудови 95,6 кв.м.

Відповідно до наданих графічних матеріалів проекту об`єкту та повідомлення наведеними в проекті рішеннями вбачаються роботи зі збільшення висоти коника будівлі по АДРЕСА_1 , що в свою чергу є зміною геометричних розмірів будівлі, а саме висоти будівлі до 9,59 кв.м. в ганку, що не відповідає класифікації робіт з капітального ремонту.

Також, відповідно до наданих графічних матеріалів проектної документації, а саме: Генеральний план М 1:500 та Ситуаційний план М 1:2000 наведено розташування на земельній ділянці біля схилу поруч з будинком 47 та господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 , межі відновлювальної квартири НОМЕР_3 об`єкту з позначенням КЖ разр. (кам`яне дитлове зруйноване).

На запит Управління від 21.12.2018 року №01-18/571 до КП "Одеське міське проектно-виробниче бюро архітектури та містобудування" надійшов лист від 22.12.2018 року №3838 вих. щодо виконання топографо-геодезичної зйомки, яка проводилась у жовтні 2014 року з копією геоподоснови М 1:500 земельної ділянки за зазначеною адресою.

Відповідно до вказаної геоподоснови М 1:500 земельна ділянка біля схилу поруч з будинком АДРЕСА_1 , вільна від будь-яких будівель та споруд, у тому числі зруйнованих.

Також, за результатами проведеного 20.12.2018 року комісійного обстеження об`єкту за участю представників Департаменту комунальної власності Одеської міської ради, Приморської районної адміністрації Одеської міської ради, КП ЖКС "Фонтанський" та мешканців будинку за зазначеною адресою, встановлено, що прилегла територія будинку АДРЕСА_1 , огороджена. Зазначена земельна ділянка вільна від забудови, факту наявності фундаменту та зруйнованих будівель на зазначеній земельній ділянці не встановлено.

Перевіркою також встановлено, що майнові права на земельну ділянку, на якій відображено проектною документацією розташування об`єкту, відповідно до інформації з Публічної кадастрової карти України, за замовником не оформлена.

Врахувавши наведені обставини, контрoлюючий орган дійшов висновку про те, що проектувальником ОСОБА_1 розроблено проектну документацію об`єкту без наявності технічних умов у складі вихідних даних, розміщення якого передбачалось на земельній ділянці, на яку право власності чи користування не оформлене у встановленому порядку, яка вільна як від забудови так і від пошкоджених фундаментів та конструкцій, без наявності інженерних мереж, без укладення договору підряду на виконання проектних робіт та здійснення авторського нагляду у встановленому порядку, що є порушенням абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про аріхтектурну діяльність" та Порядку розроблення проектної документаціїна будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 16.05.2011 року №45.

Також, під час перевірки позивачу внесено припис від 29.12.2018 року із вимогою усунути виявлені порушення та забезпечити дотримання правил Порядку розроблення проектної документації на будівництво обєктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 16.05.2011 року №45, на об`єкті будівництва.

Встановлені під час перевірки обставини контролюючий орган кваліфікував як наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, про що формлено протокол від 29.12.2018 року з призначення справи про адміністративне правопорушення на 14.01.2019 року о 14:30 годині у приміщенні Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради.

Вказані матеріали були вручені особисто позивачу під підпис 03.01.2019 року.

Розглянувши матеріали перевірки, заступником начальника Управління-начальником інпекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено постанову від 14.01.2019 року №030/19, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 34 000 грн.

Не погоджуючись із накладенням штрафу, посилаючись на необґрунтованість та неправомірність стягнення, позивач звернувся до суду із цим позовом, в якому ставиться питання про скасування рішення суб`єкта владних повноважень.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки матеріали перевірки оформлені контролюючим з порушеннями та неточностями, вказані акт та протокол не можуть прийняті як належний доказ, вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Разом з цим, з огляду на те, що інспектором не було дотримано порядок перевірки, у тому числі щодо належного роз`яснення позивачу його прав, забезпечення правовою допомогою, ознайомлення із оформленими матеріалами, рішення відповідача не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності, що є безумовною підставою для його скасування та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Колегія суддів з висновками суду першої інстанції погодитись не може, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб`єктів містобудування у цій сфері.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вирішити питання про відповідальність суб`єкта містобудування.

Водночас, апеляційний суд враховує, що відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно із ч. 1 ст. 30 Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації.

Відповідно до п. 1 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів", затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 року №45, будівництво - нове будівництво, реконструкція, технічне переоснащення, реставрація та капітальний ремонт об`єктів будівництва. Проектні роботи - роботи, пов`язані зі створенням проектної документації для об`єктів будівництва. Проектувальник - юридична особа, яка має у своєму складі відповідних виконавців, що згідно із законодавством одержали кваліфікаційний сертифікат, який підтверджує спроможність виконання робіт щодо об`єктів відповідного класу наслідків (відповідальності), або фізична особа, яка згідно з законодавством має такий кваліфікаційний сертифікат.

Згідно із п.п. 4.1, 4.2 п. 4 Порядку від 16.05.2011 року №45 завдання на проектування об`єктів будівництва складається з урахуванням вимог державних будівельних норм ДБН А.2.2-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" і затверджується замовником за погодженням із генпроектувальником (проектувальником).

Завдання на проектування визначає обґрунтовані вимоги замовника до планувальних, архітектурних, інженерних і технологічних рішень об`єкта будівництва, його основних параметрів, вартості та організації його будівництва і складається з урахуванням технічних умов, містобудівних умов та обмежень (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в завданні окремим пунктом).

Пунктом 9 Порядку від 16.05.2011 року №45 визначено, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється з урахуванням вимог містобудівної документації, вихідних даних на проектування та дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, нормативно-правових актів з охорони праці, зокрема Мінімальних вимог з охорони праці на тимчасових або мобільних будівельних майданчиках, затверджених наказом Міністерства соціальної політики України від 23 червня 2017 року N 1050, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 08 вересня 2017 року за N 1111/30979, державних стандартів і правил, у тому числі вимог доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення (вимоги щодо створення доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення зазначаються в проектній документації окремим розділом).

При цьому, відповідно до п.п. 3.7, 3.11, 3.21 ДБН А.2.2-3-2014 капітальний ремонт включає укупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення його експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Капітальний ремонт передбачає призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Нове будівництво - будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва.

Реконструкція - перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

Реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій та призупинення на час виконання робіт експлуатації об`єкта в цілому або його частин (за умови їх автономності).

Разом з цим, згідно із ст. 26 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 року №687-XIV архітектор, інші проектувальники, які здійснюють роботи по створенню об`єктів архітектури, зобов`язані: додержуватися державних стандартів, норм і правил, вимог вихідних даних на проектування; не порушувати під час проектування, організації і виконання будівельних робіт законні права та інтереси власників і користувачів будинків і споруд, прилеглих до ділянки забудови; не розголошувати без згоди замовника відомості, які становлять комерційну таємницю проекту.

Проектна організація, яка розробляла проектну документацію, а також головний архітектор та головний інженер проекту несуть відповідальність за відповідність проектної документації вихідним даним на проектування, вимогам державних стандартів, норм і правил.

Як вбачається з матеріалів перевірки та не спростовується позивачем, земельна ділянка, на якій заплановані будівельні роботи, вільна від будь-яких будівель та споруд, у тому числі зруйнованих.

Вказані обставини виключають проведення будівельних робіт у вигляді капітального ремонту об`єкта, зумовлюють суб`єкта містобудування скласти технічні умови щодо приєднання до інженерних мереж, належним чином оформлену проектну документацію відносно об`єкта.

Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КУпАП передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта - тягнуть за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на те, що проектувальником ОСОБА_1 розроблено проектну документацію об`єкту без наявності технічних умов у складі вихідних даних, розміщення якого передбачалось на земельній ділянці, на яку право власності чи користування не оформлене у встановленому порядку, яка вільна як від забудови так і від пошкоджених фундаментів та конструкцій, без наявності інженерних мереж, без укладення договору підряду на виконання проектних робіт та здійснення авторського нагляду, колегія суддів вважає, що у відповідача були всі підстави для притягнення позивача до адміністративної відповідальності та винесення оспорюваної постанови.

Разом з цим, апеляційний суд враховує, що відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Колегія суддів враховує, що про дату, час та місце розгляду справи позивач був належним чином та завчасно повідомлений, про що свідчить його підпис у протоколі, та не заперечується самим позивачем.

Разом з цим, огляду на те, що у позивача було достатньо часу для підготовки до адміністративного провадження, колегія суддів вважає цілком обґрунтованим продовження відповідачем розгляду справи за наявними матеріали без відкладення його розгляду на вимогу представника особи, яка притягується до відповідальності.

Оскільки висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, складені на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята у відповідності до правил законодавства, колегія суддів вважає, що оскаржуванe рішення суб`єкта владних повноважень відповідає критерію обґрунтованості і правомірності, у зв`язку із чим підстави для його скасування відсутні.

Водночас, колегія суддів не може погодитись із висновком суду першої інстанції про те, що певні технічні описки можуть бути підставою для не визнання матеріалів перевірки як належний доказ виявленого правопорушення.

Разом з цим, апеляційний суд вважає помилковим застосування судом першої інстанції правил Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року №877-V, оскільки вказаний акт визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), тобто регулює інші правовідносини, ніж ті, що виникли між учасниками справи.

Враховуючи, що висновки суду першої інстанції не відповідають нормам матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ст. 317 КАС України підлягає скасуванню з ухваленням нового про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради - задовольнити.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 28 лютого 2019 року - скасувати.

Ухвалити по справі нове судове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради Якименка Руслана Костянтиновича, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійні вимоги на предмет спору, Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови про адміністративне правопорушення - відмовити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови складено та підписано 20.06.2019 року.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

М.П. Коваль