Справа № 260/849/19
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2019 рокум. Ужгород№ 260/849/19

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Рейті С.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, треті особи Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", про скасування постанови про стягнення виконавчого збору у виконавчому провадженні № 52530831, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, треті особи - Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", про скасування постанови про стягнення виконавчого збору у виконавчому провадженні № 52530831.

При цьому, позивачем разом з позовною заявою подано заяву про поновлення строку звернення до суду. Обґрунтовуючи дану заяву, позивач зазначила, що про наявність спірної постанови дізналася лише 10.06.2019 року від нового власника домоволодіння, яка знайшла листа в поштовій скриньці, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 . Враховуючи відсутність об`єктивної інформації 13.06.2019 року позивачем в приміщенні відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області зареєстровано заяву про ознайомлення з матеріалами справи від 11.06.2019 року, а 18.06.2019 року позивачу надано дозвіл та фактично матеріалами справи виконавчого провадження № 52530831 з якими вона ознайомилася. Таким чином, строк на оскарження постанови про стягнення виконавчого збору від 27.03.2019 року у ВП № 52530831 пропущений з поважних причин, які не залежали від волі позивача.

Так, особливості провадження у справах з приводу оскарження рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця визначено в статті 287 КАС України.

Згідно із положеннями ч. 2 ст. 287 КАС України, позовну заяву може бути подано до суду:

1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів;

2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В контексті наведеного, суд зауважує, що предметом оскарження в межах даної адміністративної справи є саме скасування постанови головного державного виконавця Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області Міснік Н.В. від 27.03.2019 року за № ВП 52530831, в частині стягнення виконавчого збору в сумі 102992,40 грн. Тобто, саме з часу отримання відповідної постанови починається відлік десятиденного строку звернення до суду з вимогами щодо її скасування, як то повністю, або в частині.

Водночас будь-яких доказів, які б підтверджували ту обставину, що спірну постанову про стягнення виконавчого збору було отримано позивачем саме 10.06.2019 року - не додано.

В даному випадку істотне значення має дата отримання оскарженої постанови, а також причини, які зумовили пропуск строку звернення до суду з даним позовом.

Отже, позивачем пропущено десятиденний строк звернення до суду з даним позовом, а доводи вказані у клопотанні про поновлення строку звернення до суду не підтверджені належними та допустимими доказами, відтак, не можуть бути визнані судом поважними та обґрунтованими.

Суд звертає увагу позивача, що дотримання строків розгляду адміністративних справ є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав ("Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980, "Голдер проти Сполученого Королівства" рішення від 21.02.1975).

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Разом з цим, суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям:

- це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлювали або ускладнювали можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди, які перешкоджали зверненню до суду;

- це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Враховуючи викладені у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду обставини, а також ту обставину, що позивачем не надано доказів на підтвердження того факту, що спірну постанову від 27.03.2019 року було отримано позивачем 10.06.2019 року, суду не надається за можливе встановити, чи подано позов у строк, установлений законом.

Суд звертає увагу позивача, що у відповідності до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

За правилами визначеними ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Крім того, у відповідності до п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються, в тому числі, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

У поданій позовній заяві не вказано: ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) відповідачів та третьої особи 1.

Згідно ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків, шляхом надання заяви на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити позовну заяву, привівши її у відповідність до вимог статті 160 КАС України в частині зазначення повних необхідних реквізитів позовної заяви, визначених п.2 ч. 5 ст. 160 КАС України; а також, надати докази поважності причин пропуску строку звернення до суду із вказаним позовом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 123, 160, 161, 171, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області, треті особи Ужгородський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області, Товариство з обмеженою відповідальністю "Кредитні ініціативи", про скасування постанови про стягнення виконавчого збору у виконавчому провадженні № 52530831 залишити без руху і встановити строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.І. Рейті