Справа № 400/139/19
Суддя: Турецька І.О.
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П'ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
----------------------
У Х В А Л А

24 червня 2019 р. м.ОдесаСправа № 400/139/19

Суддя П'ятого апеляційного адміністративного суду Турецька І.О., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДФС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Миколаївській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 року позов ОСОБА_1 задоволено.

На зазначене рішення суду, Головне управління ДФС у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, проте надало платіжне доручення зміст якого не дає можливості встановити, яка саме апеляційна скарга оплачується судовим збором.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011р. №3674 - VI (далі - Закон №3674).

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №3674, судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Частинами 1, 2 статті 9 Закону №3674 передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі (ч.1 ст.6 Закону №3674).

Постановою Правління Національного банку України №22 від 21.01.2004р. затверджена Інструкція про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті (далі - Інструкція), якою встановлені загальні правила, види і стандарти розрахунків клієнтів банків та банків у грошовій одиниці України на території України, що здійснюються за участю банків. Нормами Інструкції встановлені вимоги щодо заповнення розрахункових документів.

Відповідно до пункту 3.1. Інструкції платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 7 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

З додатків 2, 8 до Інструкції вбачається, що одним із реквізитів платіжного доручення є "Призначення платежу", який заповнюється з урахуванням вимог, установлених главою 3 Інструкції.

Пунктом 3.8. Інструкції визначено, що реквізит "Призначення платежу" платіжного доручення заповнюється платником так, щоб надавати повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється перерахування коштів отримувачу. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України. Платник відповідає за дані, що зазначені в реквізиті платіжного доручення "Призначення платежу".

Аналіз наведених више положень чинного законодавства дає підстави для висновку, що платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

У свою чергу, необхідними реквізитами ідентифікації позовної заяви (заяви,скарги), а у даному випадку апеляційної скарги є, зокрема, номер справи у межах якої подається відповідна апеляційна скарга та дата оскаржуваного рішення.

Ознайомившись зі змістом поданого апелянтом платіжного доручення №3337 від 22.12.2018 року, суддею-доповідачем встановлено, що останнє не містить інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга та дату прийняття оскаржуваного судового акта, тобто її зміст не дає можливості встановити, яка саме апеляційна скарга оплачується судовим збором.

Окрім того, слід звернути увагу, що рішення суду першої інстанції, яке оскаржує апелянт, ухвалено 26.04.2019 року, а платіжне доручення датоване 22.12.2018 року, тобто, за чотири місяці до прийняття оскаржуваного рішення.

За наведених вище обставин, суддя вважає, що поданий апелянтом документ не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі, а тому залишає скаргу без руху та надає строк для виправлення вказаного недоліку.

Подібна за змістом правова позиція, наведена Верховним Судом у складі колегія суддів Касаційного господарського суду у постанові від 16.01.2019 року (справа № 905/1057/18).

Визначаючи розмір судового збору, який апелянту необхідно сплатити, суд апеляційної інстанції виходить з наступного.

Згідно підпункту 3 пункту 3 частини 2 статті 4 Закон №3674, за подання апеляційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до апеляційної скарги на рішення суду, заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, сума судового збору складає - 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону №3674 визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем сума судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року складає 1921 грн.

Враховуючи ціну позову (13 255,98 грн.), апелянт при поданні апеляційної скарги мав сплатити судовий збір, який складає 1152,60 грн. (0,4 розміру прожиткового мінімуму - (768,4 х 150 % = 1152,60 грн.).

Отже, для розгляду апеляційної скарги, апелянту необхідно надати належним чином оформлений документ, що підтверджує сплату судового збору у сумі 1152,60 грн. (одну тисячу сто п'ятдесят дві гривні 60 копійок) на зазначений рахунок:

Отримувач коштівУК у м. Одесі / Приморський р-н./ 22030101/
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)38016923
Банк отримувачаКазначейство України (ЕАП)
Код банку отримувача (МФО)899998
Рахунок отримувача1007
Код класифікації доходів бюджету22030101
Призначення платежу*; 101;________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом_________ (ПІБ чи назва установи).

та надати його оригінал до суду апеляційної інстанції.

Одночасно, в апеляційній скарзі, апелянт просить суд поновити йому строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції, з підстав отримання його тексту лише 06.05.2019 року.

Ознайомившись зі змістом апеляційної скарги та матеріалами справи, суд апеляційної інстанції вважає, що викладені апелянтом причини пропуску строку на подання апеляційної скарги є поважними, а, отже, скаржник, відповідно до ч.2 ст.295 КАС України, має право на поновлення цього строку.

За правилами ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу (залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви).

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Поновити Головному управлінню ДФС у Миколаївській області строк на апеляційне оскарження рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 року.

Апеляційну скаргу Головного управління ДФС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2019 року - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліку поданої апеляційної скарги - 10 днів з дня вручення цієї ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення зазначеного недоліку апеляційної скарги, відповідно до ст.169 КАС України, апеляційна скарга буде повернута скаржнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Турецька