Справа № 420/1107/19
Суддя: Аракелян М. М.
Дата ухвалення: 2019-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/1107/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 червня 2019 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді Аракелян М.М.

Розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративною позовною заявою ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області про визнання протиправними та скасування припису, постанови,-

ВСТАНОВИВ:

25 лютого 2019 року до Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в якому позивач просить суд визнати протиправним і скасувати припис Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.02.2019р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, стосовно ОСОБА_1 ; визнати протиправною і скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №15 від 13.02.2019р. по справі про адміністративне правопорушення.

Ухвалою суду від 04.03.2019р. адміністративний позов ОСОБА_1 залишено без руху, у зв`язку з недодержанням вимог ст. 160, 161 КАС України, та встановлено 7-денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

15.03.2019р. від позивача до суду надійшла заява на виконання ухвали суду від 04.03.2019р. з додатками (вх.№9359/19), чим усунені недоліки, які стали підставою для залишення позовної заяви без руху.

Ухвалою суду від 20.03.2019р. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 10.04.2019 року.

Підготовче засідання призначене на 10.04.2019р. перенесено до 14.05.2019р. за клопотанням представника позивача.

У підготовчому засіданні, яке призначено на 14 травня 2019 року, оголошено перерву до 20 травня 2019 року, у зв`язку із витребуванням доказів.

Ухвалою суду від 20.05.2019р. повторно зобов`язано Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області надати матеріали позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктом містобудування - ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу (розпорядження) Державної архітектурно-будівельної інспекції України №976 від 08.09.2015р. Про удосконалення роботи із здійсненням заходів державного-будівельного контролю, у тому числі щодо підстав призначення позапланової перевірки за абз. 4 п.7 Порядку здійснення державного архітектурного-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.11.2011р. (акт перевірки №ТФПП-0402/1 від 06.02.2019р.); матеріали з розгляду справи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 яким під час розроблення проекту порушено ст. 29, п.3 ст. 30 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, п.4.1, 4.3, додаток А ДБН А.2.2-3-2014 Склад та зміст проектної документації на будівництво. Оголошено перерву у підготовчому засіданні до 05.06.2019р.

05.06.2019р. до суду від представника позивача надійшло клопотання про закриття підготовчого провадження у справі у порядку письмового провадження.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 05.06.2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 13.06.2019р.

Судове засідання, призначене на 13.06.2019 року, перенесено у зв`язку із перебуванням головуючого судді у відпустці 20.06.2019 року.

20.06.2019 року за вх.№22077/19 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами.

В обґрунтування позову зазначається, що 06.02.2019 року відповідачем проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, складено Акт проведення перевірки, припис про усунення порушень та протокол про адміністративне правопорушення із призначенням розгляду справи про адміністративне правопорушення. За результатами розгляду справи було винесено постанову, якою визнано винним позивача та накладено штраф. Позивач переконаний, що винесені Припис та Постанова є неправомірними та такими, що безпідставно порушують права та інтереси позивача. Позивач при аргументуванні своєї позиції акцентує увагу на тому, що Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області не дотримано порядку проведення позапланової перевірки, а висновки, до яких дійшов перевіряючий за результатами позапланового заходу, ґрунтуються на припущеннях, а не документально та фактично встановлених фактах. У зв`язку із зазначеним, позивач просить задовольнити позов у повному обсязі.

15.04.2019 року за вх.№13576/19 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву. Згідно висловленої у відзиві позиції відповідач позов не визнає та вважає його таким, що не підлягає задоволенню. В обґрунтування цього представником відповідача зазначається, що встановлені під час перевірки порушення дійсно мали місце, а тому, пов`язуючи оскаржувані припис та постанову із фактом порушення, акти є правомірними, прийнятими на виконання вимог чинного законодавства та у відповідності до встановленого порядку. Представник відповідача просить відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

У відповіді на відзив представник позивача зауважує, що відзив зводиться до констатації факту проведення перевірки, не враховано, що позивач не має вини у вчиненні порушення.

У судове засідання 20.06.2019 року сторони не з`явились, сповіщались про дату, час та місце судового засідання належним чином та завчасно. 20.06.2019 року за вх.№22077/19 від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи у порядку письмового провадження за наявними у суду матеріалами.

Згідно ч.1 ст.205 КАСУ неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно ч.9 ст.205 КАСУ якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Згідно ч.4 ст. 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин, 20.06.2019 року судом було прийнято рішення про можливість подальшого розгляду справи у порядку письмового провадження.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд дійшов наступного.

Під час розгляду справи судом встановлено, що 18.01.2019 року за №ЯФПП-1801/2 відповідачем складено та видано Направлення для проведення планового (позапланового) заходу на проведення перевірки на об`єкті Будівництво ПТО на 10 постів з адміністративно-побутовими приміщеннями та складом-магазином супутніх товарів (у дві черги: 1.Адміністративно-побутові приміщення зі складом-магазином супутніх товарів та ремонтним боксом на один пост, 2. ПТО ремонтний бокс ангарного типу на 8 постів за адресою: АДРЕСА_1 (за межами населеного пункту) кадастровий номер НОМЕР_1 ) (а.с. 7-8) щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудування.

06.02.2019 року головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещук Юрієм Анатолійовичем та головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Рідош Русланом Віталійовичем складено Акт №ТФПП-0402/1 (а.с. 9-21). За результатами проведення перевірки встановлено порушення ст.29, п. 3 ст. 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п.4.1, 4.3, додаток А ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

06.02.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещук Юрієм Анатолійовичем складено протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 (а.с. 26-30)

06.02.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещук Юрієм Анатолійовичем складено Припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, в якому зазначено вимогу «Усунути порушення містобудівного законодавства до 06.03.2019» (а.с. 22-25).

13.02.2019 року представником позивача було надано до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Пояснення до протоколу про адміністративне правопорушення від 06.02.2019 року (а.с. 31-33). Про факт отримання таких пояснень свідчить штамп вхідної кореспонденції відповідача.

13.02.2019 Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області - Олещук Юрієм Анатолійовичем винесено постанову № 15 по справі про адміністративне правопорушення за результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт від 29.01.2019 про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій, протокол про адміністративне правопорушення від 29.01.2019 року та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 29.01.2019. Згідно вказаної постанови № 15 визнано ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96 КУпАП (а.с. 34-38)

Вважаючи Припис від 06.02.2019 року та Постанову №15 від 13.02.2019 року протиправними, позивач звернувся до Одеського окружного адміністративного суду із даним позовом.

Правові відносини, що виникли, регулюються Конституцією України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», Законом України «Про архітектурну діяльність», Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року (далі Порядок №553), а також Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим Постановою КМУ №244 від 06.04.1995 року (далі Порядок №244).

Так, відповідно до ст.8 Конституції України, Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується.

Згідно ст.22 Конституції України, права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними. Конституційні права і свободи гарантуються і не можуть бути скасовані. При прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів не допускається звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод.

Згідно із частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Згідно ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 ч.3 ст. 6 цього ж Закону визначено, що до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Постановою КМУ №553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, згідно п.2 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Пунктом 5 Порядку №553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом;

звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

У відповідності до п. 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Пунктом 11 Порядку №553 визначено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема:

безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Пунктом 12 Порядку визначено, що у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктами 16-23 Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Згідно ч.1 ст.1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Згідно ч.1 ст. 4 цього Закону Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Постановою КМУ №244 від 06.04.1995 року затверджено Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Цей Порядок визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи), що передбачені Законом України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно п. 4 Порядку №244 у разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності штраф накладається за кожне правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності декількома суб`єктами містобудування штраф накладається на кожного з них.

Згідно положень зазначеного Порядку про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

У разі вчинення одним суб`єктом містобудування двох або більше правопорушень у сфері містобудівної діяльності протокол складається стосовно кожного правопорушення окремо.

У разі вчинення одного правопорушення у сфері містобудівної діяльності кількома суб`єктами містобудування протокол складається стосовно кожного з них окремо.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов:

1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу);

2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

Постанову про накладення штрафу та постанову про закриття справи відповідно до статті 5 Закону може бути оскаржено суб`єктом містобудування, щодо якого її винесено, до суду протягом 15 днів з дня її винесення з повідомленням про таке оскарження у той самий строк органу державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс відповідну постанову.

Оскарження постанови про накладення штрафу в установлений строк зупиняє її виконання до набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Дослідивши наявні у суду докази, письмові пояснення сторін, а також заяви по суті учасників справи, судом встановлено наступне.

Представник позивача аргументував свою позицію тим, що відповідачем під час проведення перевірки порушено порядок її проведення, що, на переконання позивача, призвело до хибних та безпідставних висновків по суті встановлених порушень. Більш того, під час проведення перевірки замовник будівництва або уповноважена ним особа не була присутня, не отримувала жодних документів та не надавала пояснення. Це є грубим порушенням вимог щодо проведення позапланового заходу контролю. Крім цього, позивач акцентує увагу на тому, що в порушення порядку проведення розгляду справи про адміністративне правопорушення надані позивачем пояснення були проігноровані відповідачем під час прийняття оскаржуваної Постанови №15 від 13.02.2019 року.

В свою чергу, представником відповідача у відзиві лише надано посилання на норми Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку №553 з констатацією того, що порушення під час проведення перевірки не були вчинені відповідачем, а оскаржувані акти є правомірними.

Пунктом 9 Порядку №553 чітко встановлено необхідність здійснення заходу архітектурно-будівельного контролю у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Особливість саме архітектурно-будівельної сфери полягає у необхідності як фактичного дослідження об`єкту будівництва, так і документації стосовно цього об`єкта будівництва. Для забезпечення дотримання прав суб`єкта містобудівної діяльності та з метою непорушення цих прав законодавчо на рівні підзаконного нормативно-правового акту, який є обов`язковим для органу владних повноважень, встановлено необхідність проведення заходу державного нагляду (контролю) за участі такого суб`єкта. Недотримання встановленої вимоги свідчить про порушення порядку проведення заходу у розрізі недотримання суб`єктом владних повноважень принципу, визначеного ч.2 ст.19 Конституції України.

З матеріалів справи взагалі не вбачається, що під час проведення перевірки була присутня будь-яка особа, яка б представляла інтереси замовника. Вищезазначена норма не містить приписів диспозитивного характеру, які б надавали можливість органу архітектурно-будівельного контролю вирішувати, чи є присутність замовника обов`язковою. Присутність замовника будівництва або уповноваженої ним особи є необхідною умовою, обставиною, яка допускає можливість проведення перевірки.

Крім цього, суд звертає увагу на положення п.7 та п.12 Порядку №553.

Згідно п.7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки, а у відповідності до положень п.12 цього ж Порядку у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Системний аналіз вищезазначених норм свідчить про те, що факт допуску або не допуску посадових осіб до проведення перевірки матиме документальне відображення: у разі допуску відмітка про отримання направлення на проведення перевірки; у разі відмови від проведення перевірки відповідний акт про таку відмову.

Такі юридичні факти як допуск до проведення перевірки та присутність уповноваженої особи суб`єкта містобудування є взаємопов`язаними. До суду відповідачем не надано відповідного акту щодо недопуску посадових осіб до проведення перевірки, тому суд дійшов висновку про відсутність факту недопуску. Таким чином, залишаються дві можливі ситуації:

1.уповноважена особа була відсутня на об`єкті будівництва, однак про це також мав би бути складений акт;

2. особа була присутня на об`єкті будівництва, однак про це мала б бути відмітка у направленні на проведення перевірки.

Аналізуючи вищезазначені положення, відповідач у будь-якому випадку має підтверджуючі документальні докази, однак жодних доказів відповідачем не було надано до суду.

Суд критично ставиться до посилання представника відповідача у відзиві на позовну заяву на наявність акту від 29.01.2019 року про недопущення посадових осіб на об`єкти будівництва, адже такого доказу не надано суду.

Згідно ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у Постанові від 27.02.2019 року по справі №210/3059/17 зазначив, що «однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у п. 13 Порядку. Зокрема, у пп. 3-5 п. 13 Порядку встановлено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки. Окрім того, у п. 21 Порядку також зазначено, що якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

Суд погоджується із доводами касаційної скарги щодо того, що акт, складений за відсутності Позивача, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на позивача, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень».

Таким чином, висновки, до яких дійшов суд у рамках розгляду даної справи, відповідають висловленій позиції Верховного Суду.

За таких обставин, у зв`язку із недоведенням відповідачем зворотнього, суд дійшов висновку про те, що перевірка була проведена за відсутності замовника будівництва або уповноваженої ним особи, що є порушенням порядку проведення позапланової перевірки, а тому Припис, прийнятий на основі проведення такої перевірки, не може вважатись правомірним.

Також суд враховує, що оскаржуваний припис взагалі не містить викладення змісту порушень, які треба усунути конкретно, та спосіб їх усунення, що робить його не виконуваним.

По-друге, суд зазначає, що пунктом 16 та пунктом 20 Порядку №244 визначено ключові для вірного, об`єктивного та всебічного дослідження обставин у справі положення. Так, цим актом визначено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Даною нормою чітко передбачено варіативність початку перебігу строків розгляду справи для надання можливості суб`єкту містобудівної діяльності підготувати пояснення по суті правопорушення та, у разі необхідності, надати клопотання.

Згідно п.20 цього Порядку посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Аналіз зазначеної норми свідчить про необхідність вирішення всіх вказаних у зазначеному пункті питань, а також про те, що надані до органу доводи мають бути ґрунтовно та всебічно досліджені, а результати такого дослідження підлягають відображенню в Постанові.

Проте в оскаржуваній Постанові визначено документи, які взагалі не відносяться до проведеної 06.02.2019 року перевірки. У переліку матеріалів значаться акт про не допуск посадових осіб від 29.01.2019 року, припис та протокол від 29.01.2019 року, проте будь-яких пояснень стосовно того, що це за документи, представником відповідача не надано. Більш того, навіть за умови того, що при оформленні Постанови було допущено помилку у зазначенні дат, взагалі відсутній Акт перевірки.

13.02.2019 року представником позивача було надано до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області Пояснення до протоколу про адміністративне правопорушення від 06.02.2019 року. Про факт надання таких пояснень свідчить штамп вхідної кореспонденції відповідача.

Разом з тим, зі змісту оскаржуваної постанови судом вбачається лише зазначення такого, що Пояснення дійсно були подані позивачем, проте з формальних причин вони не враховувались при винесенні постанови. У переліку матеріалів справи Пояснення також не зазначені. Такий підхід до розгляду справи про адміністративне правопорушення свідчить про необґрунтованість прийнятого рішення, адже суб`єктом владних повноважень фактично проігноровано основний документ по справі, у якому висловлена позиція замовника будівництва.

По-третє, суд також звертає увагу на той факт, що відповідачем порушено строки проведення перевірки. Як вже було встановлено судом, 18.01.2019 року за №ЯФПП-1801/2 складено та видано Направлення для проведення планового (позапланового) заходу на проведення перевірки на об`єкті Будівництво ПТО на 10 постів з адміністративно-побутовими приміщеннями та складом-магазином супутніх товарів (у дві черги: 1.Адміністративно-побутові приміщення зі складом-магазином супутніх товарів та ремонтним боксом на один пост, 2. ПТО ремонтний бокс ангарного типу на 8 постів за адресою: АДРЕСА_1 (за межами населеного пункту) кадастровий номер НОМЕР_1 ). Строк дії направлення з 21.01.2019 року до 04.02.2019 року.

Разом з тим, в Акті перевірки зазначено строк проведення перевірки з 06.02.2019 року по 07.02.2019 року (зворотній бік а.с. 10).

Згідно п.8 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

До суду не надано будь-яких доказів, які б підтверджували продовження строку проведення перевірки, у зв`язку із чим суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваних актів і з цієї підстави.

Таким чином, з урахуванням наведених позивачем доводів та того, що відповідачем всупереч вимозі суду про витребування доказів не надано будь-яких доказів, які б спростовували такі доводи, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 72 та ч. 2 ст. 73 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем обов`язок доказування правомірності своїх актів не дотримано, надано до суду відзив з формальними аргументами, що не спростовують позиції позивача, а також не виконано вимогу суду щодо витребування доказів без поважних причин (а.с.99).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Згідно ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Згідно ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 1536,80 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість гривень вісімдесят копійок) (а.с. 53).

Оскільки позов задоволено повністю, суд дійшов висновку про необхідність стягнення з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 1536,80грн. судового збору.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ; АДРЕСА_2 ) до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області (; вул. Канатна, 83, м. Одеса, 65107) про визнання протиправними та скасування припису, постанови задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області від 06.02.2019р. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий ОСОБА_1 .

Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області №15 від 13.02.2019р. по справі про адміністративне правопорушення.

Стягнути з Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області () за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) 1536,80 (тисяча п`ятсот тридцять шість)грн. 80коп. судового збору.

Рішення суду може бути оскаржено в порядку та в строки, встановлені ст. 293,295 КАС України.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та в строки, встановлені ст. 255 КАС України.

Суддя М.М. Аракелян

.