Справа № 160/193/19
Суддя: Білак С.В.
Дата ухвалення: 2019-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

12 червня 2019 року

м. Дніпро

справа № 160/193/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Малиш Н.І., Шальєвої В.А., секретар судового засідання – Лащенко Р.В., за участю представника відповідача – Горовенко Л.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі

апеляційну скаргу

Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.03.2019 року в адміністративній справі №160/193/19 (головуючий суддя у 1 інстанції Горбалінський В.В., повний текст рішення складено 24.03.2019 року)

за позовом Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі

до Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”

про надання дозволу на погашення суми податкового боргу,-

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі звернулося з позовом до Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”, в якому просило надати дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” в межах суми податкового боргу 208653,97грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що у відповідача наявний податковий борг на загальну суму 208653,97грн., відносно якого позивач звертався до суду з позовом про стягнення податкової заборгованості та надсилалась податкова вимога, проте це не призвело до надходження коштів до бюджету для погашення податкового боргу, через відсутність коштів на рахунках.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.03.2019 року позовну заяву Головного управління ДФС у Херсонській області до Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” про надання дозволу на погашення суми податкового боргу задоволено. Надано дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” в межах суми податкового боргу 208653,97грн.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з’ясування обставин, що мають значення для справи, не доведеність обставин, які суд першої інстанції визнав встановленими, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволені позову.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що рішення про опис майна в податкову заставу не відповідає вимогам законодавства України, оскільки останнє підписано першим заступником начальника контролюючого органу, в той час як законом таке право належить лише керівнику. Також в порушення норм чинного законодавства відповідачу рішення про опис майна в податкову заставу та акт опису майна не було надано. Крім того, представники відповідача не брали участі у судових засіданнях щодо стягнення з відповідача податкового боргу.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить відмовити у задоволені апеляційної скарги.

Представник відповідача у судовому засіданні просив задовольнити апеляційну скаргу.

Представник позивача у судове засідання не з’явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи представника відповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Приватне акціонерне товариство “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” () зареєстроване як юридична особа 17.08.2005 року Суворовським районним управлінням юстиції у м. Херсон, номер запису .

З інформації про наявність/відсутність податкового боргу у платника, виданої ГУ ДФС у Херсонській області, сума податкового боргу Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” станом на 26.09.2018 року становить 208653,97грн.

З матеріалів справи слідує, що контролюючий орган звертався до суду із позовними заявами про стягнення з відповідача податкового боргу.

Так, зокрема, постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.09.2016 року у справі № 804/5270/16 адміністративний позов Херсонської об'єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області до Публічного акціонерного товариства “ 4-й Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” про стягнення коштів у рахунок погашення боргу задоволено повністю. Стягнуто кошти з рахунків боржника ПАТ "4-й Експедиційний загін підводних та гідро нічних робіт", , у банках, що його обслуговують та кошти за рахунок готівки в рахунок погашення податкового боргу на загальну суму 3 195 038,69 грн.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.06.2017 року у справі № 804/3232/17 адміністративний позов Херсонської об’єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Херсонській області до Приватного акціонерного товариства “Четвертий Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” про стягнення заборгованості задоволено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства “Четвертий Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” () з рахунків у банках, обслуговуючих Приватне акціонерне товариство “Четвертий Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”, на користь бюджету згідно бюджетної класифікації в рахунок погашення боргу з земельного податку з юридичних осіб в сумі 123380 (сто двадцять три тисячі триста вісімдесят грн.) 15 коп.

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.10.2017 року у справі № 804/5727/17 адміністративний позов задоволено частково. Стягнуто кошти з рахунків у банках, обслуговуючих Приватне акціонерне товариство “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” в рахунок погашення податкового боргу по земельному податку в розмірі 44838,63 грн.

На виконання ст.59 ПК України позивачем була сформована на Приватне акціонерне товариство “Четвертий Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”, податкова вимога від 18.08.2015 року № 6656-23.

При цьому, від банків відповідачу поверталися інкасові доручення без виконання, через відсутність на рахунках відповідача коштів.

31.05.2016 року було складено акт опису майна Приватне акціонерне товариство “Четвертий Експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт”.

Надаючи правову оцінку відносинам, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов'язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Згідно з п.п. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України податковий борг - сума грошового зобов'язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), самостійно узгодженого платником податків або узгодженого в порядку оскарження, але не сплаченого у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов'язання.

Згідно з п. 87.1, 87.2 ст. 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених вказаною статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплата грошових зобов'язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.

Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених вказаним Кодексом, а також іншими законодавчими актами.

Відповідно до п. 88.1 ст. 88 ПК України, яка регулює питання змісту податкової застави, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов'язків, визначених вказаним Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.

Отже, податковий борг може бути погашений як за рахунок грошових коштів так і за рахунок майна платника податків.

Згідно з ст.89 ПК України право податкової застави виникає у разі:

- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов'язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;

- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов'язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.

З урахуванням положень вказаної статті право податкової застави поширюється на будь-яке майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 вказаної статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.

У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.

Згідно з п. 89.3 ст. 89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу.

Пунктом 89.5. ст. 89 ПК України передбачено, що у разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість менша від суми податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому до погашення податкового боргу в повному обсязі.

Відповідно до п.п. 95.1, 95.2, 95.3, 95.10 ст. 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.

Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.

З метою реалізації майна, яке перебуває у податковій заставі, проводиться експертна оцінка вартості такого майна для визначення початкової ціни його продажу.

Така оцінка проводиться у порядку, визначеному Законом України “Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні”.

Відповідно до п. 93.4 ст.93 ПК України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до ст. 95 ПК України таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.

Абзацом 2 п.95.3 ст.95 ПК України передбачено право контролюючого органу звертатися до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується його керівником та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує, державну податкову і митну політику.

ПК України визначено черговість вжиття контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу, а саме спочатку приймаються заходи для стягнення коштів з платника податків, та лише у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.

Як вже зазначалося раніше, позивач направляв у банки, які обслуговують рахунки відповідача, інкасові доручення про стягнення з рахунків підприємства податкового боргу, однак внаслідок вжитих заходів сума заборгованості не погашена через відсутність на рахунках відповідача коштів.

За таких обставин, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції, що контролюючий орган належним чином здійснило усі необхідні заходи, що передують зверненню контролюючого органу до суду щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі та задовольнив адміністративний позов.

Доводи, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції судового рішення, та фактично відповідач ухиляється від сплати податкового боргу, наявність якого останній визнає та не оспорює.

Так, щодо посилання відповідача про те, що рішення про опис майна в податкову заставу від 18.08.2015 року №469 не відповідає вимогам законодавства України, оскільки останнє підписано першим заступником начальника контролюючого органу, в той час як таке право належить лише керівнику, колегія суддів зазначає, що у разі не згоди з цим рішенням, відповідач мав право на його оскарження, проте цим правом не скористався.

Посилання що представники відповідача не брали участь у судових засіданнях щодо стягнення з підприємства податкового боргу жодним чином не звільняють відповідача від сплати податкових зобов’язань.

Також є безпідставними доводи щодо порушення позивачем норм чинного законодавства через не отримання відповідачем рішення про опис майна в податкову заставу та акту опису майна, оскільки контролюючим органом були здійснені заходи щодо направлення цих рішень засобами поштового зв’язку на адресу відповідача.

З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції повно з’ясовані обставин, що мають значення для справи, висновки, викладені у рішенні суду першої інстанції, відповідають обставинам справи, судом першої інстанції правильно застосовано норми матеріального права та норми процесуального права, а тому відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення.

Керуючись статтями 242, 243, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.03.2019 року в адміністративній справі №160/193/19 за позовом Головного управління ДФС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі до Приватного акціонерного товариства “Четвертий експедиційний загін підводних та гідротехнічних робіт” про надання дозволу на погашення суми податкового боргу – залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 19.03.2019 року в адміністративній справі №160/193/19 - залишити без змін.

Вступна та резолютивна частини постанови складені в нарадчій кімнаті та проголошені в судовому засіданні 12 червня 2019 року, в повному обсязі постанова складена 24 червня 2019 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий - суддя С.В. Білак

суддя Н.І. Малиш

суддя В.А. Шальєва