Справа № 826/19941/16
Суддя: Гусак М.Б.
Дата ухвалення: 2019-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

21 червня 2019 року

м. Київ

справа №826/19941/16

адміністративне провадження №К/9901/16569/19

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду: суддя -доповідач - Гусак М. Б., судді - Олендер І.Я., Усенко Є. А., перевіривши касаційну скаргу Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року у справі № 826/19941/16 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Сібуд»» (далі - ТОВ «Сібуд») до ДФС про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИЛА:

12 червня 2019 року до Верховного Суду ДФС подано касаційну скаргу на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року про відмову у задоволенні заяви ДФС про роз`яснення постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 7 серпня 2018 року у цій справі.

У касаційній скарзі ДФС просить звільнити її від сплати судового збору.

До касаційної скарги додано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, мотивоване неможливістю сплати судового збору у строки, передбачені для касаційного оскарження судового рішення.

Згідно з приписами частини першої статті 329 КАС України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини другої вказаної статті учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на подання касаційної скарги також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 333 цього Кодексу.

Причиною пропуску строку на касаційне оскарження стала неможливість ДФС сплатити судовий збір у строки, передбачені для касаційного оскарження судового рішення.

До касаційної скарги, яка розглядається, документ про сплату судового збору скаржником не додано, а заявлено клопотання про звільнення ДФС від сплати судового збору.

Колегія суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду доходить висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання ДФС про звільнення її від сплати судового збору та не зазначення нею поважних підстав для поновлення строку на касаційне оскарження, враховуючи таке.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 8 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI).

За змістом статті 8 цього закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити, розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від його сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже, наведеними нормами КАС України та Закону № 3674-VI встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема відстрочити сплату судового збору, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від сплати такого збору.

Скаржник не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія статті 8 Закону № 3674-VI щодо звільнення від сплати судового збору, відстрочення, розстрочення його сплати чи зменшення його розміру.

Враховуючи передбачений статтею 8 КАС України принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, недостатнє фінансування установи з Державного бюджету України та відсутність у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строку на касаційне оскарження.

Інших причин пропуску строку на касаційне оскарження скаржник не навів.

Відповідно до частини третьої статті 332 КАС України касаційна скарга залишається без руху, зокрема, у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно із частиною другою статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" , ставка судового збору за подання до адміністративного суду касаційної скарги на ухвалу суду становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У КАС України термін "розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб" вживається у значенні - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення (пункт 24 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2016 рік" станом на 1 січня 2016 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 1378,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з цією касаційною скаргою, складає 1378,00 грн.

Відповідно до статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору в повному обсязі та зазначення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження.

Реквізити для сплати судового збору: УК у Печерському районі/Печерський район/22030102; рахунок отримувача: 6007; ; код банку отримувача: 899998; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)"; символ звітності банку: 207.

Керуючись статтями 329, 330, 332 КАС України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ДФС про звільнення від сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Державної фіскальної служби України на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року у справі № 826/19941/16 залишити без руху.

3. Встановити особі, що подала касаційну скаргу, для усунення зазначених недоліків десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.

Судді: М. Б. Гусак
І. Я. Олендер
Є. А. Усенко