Справа № 340/521/19
Суддя: Т.М. Кармазина
Дата ухвалення: 2019-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2019 року м. Кропивницький Справа № 340/521/19

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Кармазиної Т.М., розглянувши у порядку загального позовного (письмового) провадження справу за позовною заявою ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України до Головного управління ДФС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому з урахуванням збільшення позовних вимог, просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 31.10.2018 р.:

- № в частині грошового зобов`язаннями: за податковими зобов`язаннями в розмірі 83490 грн., штрафні санкції - 563981,67 грн.;

- № в частині грошового зобов`язання: за податковим зобов`язанням в розмірі 6397 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що спірними податковими повідомленнями-рішеннями, винесеними на підставі акту документальної планової виїзної перевірки №53/11-28-14-11/33797251 від 12.10.2018 року, філії Олександрійська ДЕД ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК "Автомобільні дороги України донараховані суми податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та з військового збору. Позивач стверджує про безпідставність застосування штрафних (фінансових) санкцій, передбачених п.127.1 ст.127 ПК України, оскільки філія Олександрійська ДЕД здійснювала нарахування податку на доходи фізичних осіб та військового збору одночасно з нарахуванням заробітної плати своїм працівникам, але сплачувала із затримкою.

Представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він позовні вимоги не визнав у повному обсязі, в задоволенні позову просив відмовити, зважаючи на правомірність та обґрунтованість оскаржуваних рішень (а.с.98-100). Зазначав, що в результаті планової документальної виїзної перевірки філії Олександрійська ДЕД ДП Кіровоградський облавтодор" ВАТ ДАК Автомобільні дороги України за період з 01.07.2016 року по 30.06.2018 року встановлено факти несплати та несвоєчасної сплати до бюджету податку на доходи фізичних осіб та військового збору, за що до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції, передбачені п.126.1 ст.126, п.127.1 ст.127 ПК України.

Ухвалою судді від 26.02.2019 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та справу призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 22.03.2019 р. (а.с.1).

22.03.2019 підготовче засідання відкладено до 16.04.2019 у зв`язку з клопотанням представника відповідача (а.с.79, 95).

У підготовчому засіданні 16.04.2019 прийнято заяву про збільшення позовних вимог, оголошено перерву до 26.04.2019 для надання представниками сторін додаткових доказів (а.с.110).

Ухвалою від 26.04.2019 закрито підготовче провадження у справі та справу призначено до судового розгляду по суті на 22.05.2019 (а.с.195).

22.05.2019 року розгляд справи не відбувся, в зв`язку з перебуванням судді на лікарняному, розгляд справи відкладено на 07.06.2019 р. (а.с.198).

Представниками сторін через канцелярію суду подано заяви про розгляд справи по суті у письмовому провадженні без їх участі (а.с.204-205).

Враховуючи викладене, а також з урахуванням приписів ч.3 ст.194 КАС України, суд визнав за можливе продовжити розгляд справи у порядку письмового провадження.

Дослідивши подані учасниками справи документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з таких підстав.

ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України з 23.05.2002 року зареєстроване як юридична особа, має у своєму складі відокремлений структурний підрозділ - філію Олександрійська ДЕД, яка перебуває на податковому обліку в ГУ ДФС у Кіровоградській області та є податковим агентом щодо податку на доходи фізичних осіб у вигляді заробітної плати, виплаченої найманим працівникам та платником військового збору (а.с.9-10).

Посадовими особами ГУ ДФС у Кіровоградській області у період з 10.09.2018 по 05.10.2018 р. проведено документальну планову виїзну перевірку філії Олександрійська ДЕД ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України з питань достовірності, повноти нарахування та своєчасності сплати податків та зборів, а також дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2016 по 30.06.2018, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.07.2016 по 30.06.2018 р., за результатами якої складено акт від 12.10.2018 р. №53/11-28-14-11/33797251 (а.с.7-55).

В акті перевірки викладено висновки контролюючого органу про порушення позивачем податкового законодавства, зокрема, аб.2 п.57.1 ст.57, пп.168.1.2, пп.168.1.5 п.168.1 ст.168, п.176.2 а ст.176 Податкового кодексу України, в результаті чого не сплачено (перераховано) податок на доходи фізичних осіб в сумі 1030195,70 грн. та аб.2 п.57.1 ст.57, пп.1.4 п.16 прим.1 підрозділу 10 розділу ХХ, пп.168.1.2, пп.168.1.5 п.168.1 ст.168, п.176.2 а ст.176 Податкового кодексу, в результаті чого не сплачено (перераховано) військового збору за період що перевірявся в сумі 6470,83 грн.

На підставі акту перевірки ГУ ДФС у Кіровоградській області винесено податкові повідомлення-рішення від 31.10.2018 року:

- №, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 1778887,65 грн., у тому числі за податковим зобов`язанням у розмірі 1030195,70 грн., за штрафними санкціями 611141,39 грн., пені 137550,56 грн. (а.с.56);

- №, яким позивачу збільшено суму грошового зобов`язання з податків та зборів, у тому числі з військового збору, пені в сумі 20106,24 грн., у тому числі за податковим зобов`язанням у розмірі 6470,83 грн., за штрафними санкціями 10057,46 грн., пені 3577,95 грн. (а.с.91).

Не погодившись з податковим повідомленням-рішенням від 31.10.2018 року № позивач подав скаргу до Державної фіскальної служби України. Рішенням ДФС №4/881/6/99-99-11-05-01-15 від 27.12.2018 р. про результати розгляду скарги залишено без змін податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Кіровоградській області від 31.10.2018 року №, а скаргу без задоволення (а.с.59-63).

Не погодившись частково з цими рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Щодо правомірності податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2018 року, суд зазначає, що відповідно до наданого відповідачем розрахунку, сума визначеного цим податковим повідомленням - рішенням грошового зобов`язання складається з 1030195,70 грн. податкового зобов`язання з перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб, виплачених (нарахованих) філією Олександрійська ДЕД як податковим агентом, 611141,39 грн. штрафна санкція (47159,72 грн. - застосована на підставі п.126.1 ст.126 ПК України, 563981,67 грн. - застосована на підставі п.127.1 ст.127 ПК України), 137550,56 грн. пеня, нарахована на підставі пп.129.1, п.129.4 ст.129 ПК України (а.с.102).

Згідно з підпунктом 14.1.180 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України (надалі - ПК України, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), податковий агент щодо податку на доходи фізичних осіб - юридична особа (її філія, відділення, інший відокремлений підрозділ), самозайнята особа, представництво нерезидента - юридичної особи, інвестор (оператор) за угодою про розподіл продукції, які незалежно від організаційно-правового статусу та способу оподаткування іншими податками та/або форми нарахування (виплати, надання) доходу (у грошовій або негрошовій формі) зобов`язані нараховувати, утримувати та сплачувати податок, передбачений розділом IV цього Кодексу, до бюджету від імені та за рахунок фізичної особи з доходів, що виплачуються такій особі, вести податковий облік, подавати податкову звітність контролюючим органам та нести відповідальність за порушення його норм в порядку, передбаченому статтею 18 та розділом IV цього Кодексу.

Відповідно до ст.18 ПК України податковим агентом визнається особа, на яку цим Кодексом покладається обов`язок з обчислення, утримання з доходів, що нараховуються (виплачуються, надаються) платнику, та перерахування податків до відповідного бюджету від імені та за рахунок коштів платника податків. Податкові агенти прирівнюються до платників податку і мають права та виконують обов`язки, встановлені цим Кодексом для платників податків.

Згідно з пп.16.1.4 п.16.1 ст.16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Порядок адміністрування податку на доходи фізичних осіб врегульований розділом IV ПК України.

Пунктом 168.1 статті 168 ПК України установлено порядок оподаткування доходів, нарахованих (виплачених, наданих) платнику податку податковим агентом.

Відповідно до п.п.168.1.1, 168.1.2 п.168.1 ст.186 ПК України податковий агент, який нараховує (виплачує, надає) оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобов`язаний утримувати податок із суми такого доходу за його рахунок, використовуючи ставку податку, визначену в статті 167 цього Кодексу.

Податок сплачується (перераховується) до бюджету під час виплати оподатковуваного доходу єдиним платіжним документом. Банки приймають платіжні документи на виплату доходу лише за умови одночасного подання розрахункового документа на перерахування цього податку до бюджету.

Згідно з п.п.168.1.4 п.168.1 ст.168 ПК України (у редакції, яка діяла до 01.01.2017 року) якщо оподатковуваний дохід надається у негрошовій формі чи виплачується готівкою з каси податкового агента, податок сплачується (перераховується) до бюджету протягом банківського дня, що настає за днем такого нарахування (виплати, надання).

Відповідно до цієї норми (у редакції, яка діє з 01.01.2017 року) якщо оподатковуваний дохід надається у негрошовій формі чи виплачується готівкою з каси податкового агента, податок сплачується (перераховується) до бюджету протягом трьох банківських днів з дня, що настає за днем такого нарахування (виплати, надання).

Підпунктом 168.1.5 пункту 168.1 статті 186 ПК України передбачено, що якщо оподатковуваний дохід нараховується податковим агентом, але не виплачується (не надається) платнику податку, то податок, який підлягає утриманню з такого нарахованого доходу, підлягає перерахуванню до бюджету податковим агентом у строки, встановлені цим Кодексом для місячного податкового періоду.

Відповідно до п.п.168.1.6 п.168.1 ст.186 ПК України для цілей цього розділу та пункту 54.2 статті 54 цього Кодексу під терміном "граничний термін сплати до бюджету податку" розуміються строки сплати податку, визначені цим пунктом.

Згідно з п.168.3 ст.168 ПК України розрахунок податкових зобов`язань з оподатковуваного доходу платника податку, нарахованого у джерела його виплати, проводиться податковим агентом (у тому числі роботодавцем, органами Пенсійного фонду України).

Пунктом 168.4 ПК України встановлений такий порядок сплати (перерахування) податку до бюджету: податок, утриманий з доходів резидентів та нерезидентів, зараховується до бюджету згідно з Бюджетним кодексом України; такий порядок застосовується всіма юридичними особами, у тому числі такими, що мають філії, відділення, інші відокремлені підрозділи, що розташовані на території іншої територіальної громади, ніж така юридична особа, а також відокремленими підрозділами, яким в установленому порядку надано повноваження щодо нарахування, утримання і сплати (перерахування) до бюджету податку (далі - відокремлений підрозділ); юридична особа за своїм місцезнаходженням та місцезнаходженням не уповноважених сплачувати податок відокремлених підрозділів, відокремлений підрозділ, який уповноважений нараховувати, утримувати і сплачувати (перераховувати) до бюджету податок, за своїм місцезнаходженням одночасно з поданням документів на отримання коштів для виплати належних платникам податку доходів, сплачує (перераховує) суми утриманого податку на відповідні рахунки, відкриті в органах, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, за місцезнаходженням відокремлених підрозділів; відповідальність за своєчасне та повне перерахування сум податку до відповідного бюджету несе юридична особа або її відокремлений підрозділ, що нараховує (виплачує) оподатковуваний дохід.

Відповідно до п.171.1 ст.171 ПК України особою, відповідальною за нарахування, утримання та сплату (перерахування) до бюджету податку з доходів у вигляді заробітної плати, є роботодавець, який виплачує такі доходи на користь платника податку.

Згідно з п.176.2 ст.176 ПК України особи, які відповідно до цього Кодексу мають статус податкових агентів, зобов`язані: а) своєчасно та повністю нараховувати, утримувати та сплачувати (перераховувати) до бюджету податок з доходу, що виплачується на користь платника податку та оподатковується до або під час такої виплати за її рахунок; б) подавати у строки, встановлені цим Кодексом для податкового кварталу, податковий розрахунок суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, а також суми утриманого з них податку до контролюючого органу за місцем свого розташування. Такий розрахунок подається лише у разі нарахування сум зазначених доходів платнику податку податковим агентом протягом звітного періоду. Запровадження інших форм звітності з зазначених питань не допускається; ґ) нести відповідальність у випадках, визначених цим Кодексом.

Відповідно до абзацу 2 пункту 57.1 статті 57 ПК України податковий агент зобов`язаний сплатити суму податкового зобов`язання (суму нарахованого (утриманого) податку), самостійно визначеного ним з доходу, що виплачується на користь платника податку - фізичної особи та за рахунок такої виплати, у строки, передбачені цим Кодексом.

Як вбачається з матеріалів справи, контролюючий орган у ході документальної перевірки філії Олександрійська ДЕД встановив, що нею як податковим агентом нарахований податок на доходи фізичних осіб із заробітної плати перераховувався до бюджету щомісячно, але з порушенням граничних строків сплати передбачених законодавством (а.с.48).

Так, відповідно до акту перевірки та складеного відповідачем розрахунку, при виплаті філією Олександрійська ДЕД доходу фізичним особам у вигляді заробітної плати, несвоєчасно та не у повному обсязі сплачувався (перерахувався) утриманий (нарахований) податок на доходи фізичних осіб, у строки для місячного податкового періоду (а.с.103-104). Суми податку, які сплачувалися платником, зараховувалися контролюючим органом в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення.

Відповідно до п.87.9 ст.87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом. Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Пунктом 54.2 статті 54 ПК України передбачено, що грошове зобов`язання щодо суми податкових зобов`язань з податку, що підлягає утриманню та сплаті (перерахуванню) до бюджету в разі нарахування/виплати доходу на користь платника податку - фізичної особи, вважається узгодженим податковим агентом або платником податку, який отримує доходи не від податкового агента, в момент виникнення податкового зобов`язання, який визначається за календарною датою, встановленою розділом IV цього Кодексу для граничного строку сплати податку до відповідного бюджету.

Згідно з п.п.54.3.5 п.54.3 ст.54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, якщо дані перевірок щодо утримання податків у джерела виплати, в тому числі податкового агента, свідчать про порушення правил нарахування, утримання та сплати до відповідних бюджетів податків і зборів, передбачених цим Кодексом, у тому числі податку на доходи фізичних осіб таким податковим агентом.

Як встановлено судом, на момент планової перевірки, оформленої актом №53/11-28-14-11/33797251 від 12.10.2018 року, податковий борг по сплаті до бюджету податку на доходи фізичних осіб у розмірі 1030195,70 грн. за червень-грудень 2016 року, січень-грудень 2017 року, січень, березень, травень 2018 року філією Олександрійська ДЕД сплачений не був. Відтак контролюючий орган визначив цю суму як грошове зобов`язання та зобов`язав платника сплатити його до бюджету, про що виніс податкове повідомлення-рішення. Платник частково з цим погодився, та позивач у позові оспорює лише податкове зобов`язання в частині сплати заборгованості за травень 2018 року в сумі 83490,00 грн., який сплачений платником податків до моменту винесення оскаржуваних податкових повідомлень-рішень.

Так, судом встановлено, що позивачем заборгованість з податку на доходи фізичних осіб за травень 2018 сплачена частково в сумі 83490,00 грн., що підтверджується випискою з банку (а.с.84-90).

Позивачем також оскаржується штрафна санкція, застосована на підставі п.127.1 ст.127 ПК України за неперерахування податку на доходи фізичних осіб за червень-грудень 2016 року, січень-грудень 2017 року на загальну суму 751975,56 грн., та обрахована контролюючим органом у розмірі 563981,67 грн. (751975,56 грн. х 75%).

З матеріалів справи вбачається, що впродовж періоду, який перевірявся, платник допустив як несвоєчасну сплату до бюджету податку на доходи фізичних осіб, так і сплату (перерахування) цього податку не у повному обсязі.

Відповідальність за порушення правил своєчасності сплати (перерахування) податків встановлена статтею 126 ПК України, а відповідальність за порушення правил нарахування, утримання та сплати (перерахування) податків у джерела виплати статтею 127 ПК України.

Згідно з п.126.1 ст.126 ПК України у разі, якщо платник податків не сплачує узгоджену суму податкового зобов`язання та/або авансових внесків з податку на прибуток підприємств протягом строків, встановлених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

В той же час, пунктом 127.1 статті 127 ПК України передбачено, що ненарахування, неутримання та/або несплата (неперерахування) податків платником податків, у тому числі податковим агентом, до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків, - тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 25 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету. Ті самі дії, вчинені повторно протягом 1095 днів, - тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 50 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету. Дії, передбачені абзацом першим цього пункту, вчинені протягом 1095 днів втретє та більше, - тягнуть за собою накладення штрафу у розмірі 75 відсотків суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету.

Відповідальність за погашення суми податкового зобов`язання або податкового боргу, що виникає внаслідок вчинення таких дій, та обов`язок щодо погашення такого податкового боргу покладається на особу, визначену цим Кодексом, у тому числі на податкового агента. При цьому платник податку - отримувач таких доходів звільняється від обов`язків погашення такої суми податкових зобов`язань або податкового боргу, крім випадків, встановлених розділом IV цього Кодексу.

Отже вказаною нормою встановлено міру відповідальності, яка покладається на платника податків, у тому числі і на податкового агента, саме за ненарахування, неутримання та/або несплату (неперерахування) податків, до або під час виплати доходу на користь іншого платника податків, при цьому розмір штрафних санкцій за вчинення такого порушення визначається (обчислюється) залежно від кількості допущених порушень протягом певного періоду часу. Тобто склад правопорушення передбачає, що нарахування, утримання чи сплата податку не відбулися до чи на момент виплати доходу.

Натомість, коли мають місце нарахування, однак несвоєчасність сплати платником податків узгодженої суми грошового зобов`язання, допущена протягом строків, передбачених Податковим кодексом України, такий платник податків притягується до відповідальності відповідно до статті 126 вказаного Кодексу. При цьому, розмір такої санкції прямо залежить від часу затримки такої сплати, а не від кількості допущених порушень протягом певного періоду часу.

Аналогічні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 10.11.2015 року у справі №21-2919а15, від 22.03.2016 року у справі №21-3694а15.

Як вбачається з матеріалів справи, на час проведення перевірки у платника існувала заборгованість по податку на доходи фізичних осіб за червень-грудень 2016 року, січень-грудень 2017 року на загальну суму 751975,56 грн.

За неперерахування податковим агентом податку з доходів фізичних осіб до бюджету у визначений законодавством термін передбачена відповідальність за статтею 127 ПК України.

При цьому, як свідчить аналіз цієї норми, умовою застосування встановлених нею штрафних санкцій є донарахування контролюючим органом до сплати суми податкового зобов`язання внаслідок його заниження податковим агентом, що випливає із правила цієї норми стосовно визначення штрафної санкції у розмірі 25% від суми податку, що підлягає нарахуванню та/або сплаті до бюджету. Накладення штрафу у підвищеному розміру (50% та 75% відповідно) можливе за умови встановлення контролюючим органом аналогічного порушення протягом 1095 днів вдруге, втретє та більше.

Такий висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постановах від 24.10.2018 року у справі №820/2405/16, від 11.09.2018 року у справі №805/3649/17-а.

Наданий відповідачем розрахунок свідчить, що контролюючий орган застосував до платника штрафну санкцію за вчинення порушення втретє і більше - у розмірі 75%.

Представник відповідача зазначав, що підставою для застосування штрафних санкцій у спірному податковому повідомленні-рішенні у розмірі 75%, є те, що за результатами попередньої планової перевірки філії "Олександрійська ДЕД" з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.01.2013 року по 30.06.2016 року, встановлено аналогічні порушення, у зв`язку з чим були винесені податкові повідомлення-рішення №002501301 та № від 04.11.2016 року, яким філії "Олександрійська ДЕД", донараховано податок на доходи фізичних осіб та військовий збір (а.с.113). Вказані податкові повідомлення-рішення були оскаржені позивачем до суду з частині донарахування штрафних санкцій, застосованих на підставі п.127.1 ст.127 ПК України у сумі 128670,69 грн. та 5414,48 грн.

Постановою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.11.2017 року у справі №П/811/604/17, залишеною без змін постановою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 26.02.2018, позов ДП "Кіровоградський облавтодор" ВАТ "ДАК "Автомобільні дороги України" задоволено, визнані протиправними та скасовані податкові повідомлення-рішення №002501301 та № від 04.11.2016 року, зокрема в частині застосування штрафних санкцій, накладених на підставі п.127.1 ст.127 ПК України. Цими судовими рішеннями установлено, що платник не вчиняв порушення, передбаченого статтею 127 ПК України, а саме виплати доходу на користь платника податків без попередньої або одночасної сплати нарахованого та утриманого з цих доходів податку, що унеможливлює притягнення його до відповідальності, передбаченої вказаною нормою. (а.с.206-208, 2019-210)

Частиною 4 статті 78 КАС України передбачено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Під час судового розгляду даної справи контролюючий орган не довів факт та не надав доказів притягнення платника до відповідальності і винесення податкового повідомлення-рішення за аналогічне порушення впродовж 1095 днів, що передували прийняттю оскаржуваного податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2018 року, тому суд визнає безпідставним застосування до позивача штрафу у розмірі 75%, оскільки факт повторного (втретє і більше) протягом 1095 днів неперерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб не встановлено.

З огляду на викладене, суд вважає, що за несплату філією Олександрійська ДЕД податку на доходи фізичних осіб у розмірі 751975,56 грн., до неї на підставі п.127.1 ст.127 ПК України має бути застосований штраф у розмірі 25% суми податку, що підлягає сплаті до бюджету, що становить 187993,89 грн. (751975,56 грн. х 25%), а решта суми штрафу у розмірі 375987,78 грн. (563981,67 грн. - 187993,89 грн.) застосована відповідачем безпідставно.

Щодо податкового повідомлення-рішення № від 31.10.2018 року, то відповідно до наданого відповідачем розрахунку сума визначеного ним грошового зобов`язання складається з 6470,83 грн. податкового зобов`язання з перерахування до бюджету військового збору, нарахованого на доходи фізичних осіб, виплачені платником як податковим агентом, 10057,46 грн. штрафна санкція та пеня 3577,95 грн. (а.с.91, 101).

В частині визначення суми штрафної санкції та нарахованої пені позивач порушення не заперечує, та не оспорює в межах даної справи.

Відповідно до пункту 16-1 підрозділу 10 розділу XX "Інші перехідні положення" ПК України тимчасово, до набрання чинності рішенням Верховної Ради України про завершення реформи Збройних Сил України, встановлюється військовий збір. 1.1. Платниками збору є особи, визначені пунктом 162.1 статті 162 цього Кодексу. 1.2. Об`єктом оподаткування збором є доходи, визначені статтею 163 цього Кодексу. 1.3. Ставка збору становить 1,5 відсотка від об`єкта оподаткування, визначеного підпунктом 1.2 цього пункту. 1.4. Нарахування, утримання та сплата (перерахування) збору до бюджету здійснюються у порядку, встановленому статтею 168 цього Кодексу, за ставкою, визначеною підпунктом 1.3 цього пункту. 1.5. Відповідальними за утримання (нарахування) та сплату (перерахування) збору до бюджету є особи, визначені у статті 171 цього Кодексу. 1.6. Платники збору зобов`язані забезпечувати виконання податкових зобов`язань у формі та спосіб, визначені статтею 176 цього Кодексу.

У періоді, що перевірявся, платник допустив несвоєчасну сплату військового збору, нарахованого з доходів у вигляді заробітної плати найманих працівників.

Разом з тим, судом встановлено, що позивачем заборгованість з військового збору в сумі 6397 грн. сплачена у липні-серпні 2018, що підтверджується випискою з банку (а.с.84-90).

Закріплений у ч.1 ст.9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.2 ст.73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ст.90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони серед іншого, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно, розсудливо.

Матеріали справи свідчать, що відповідні положення відповідачем дотримані не були, що в свою чергу зумовило необхідність звернення позивача за захистом свого порушеного права до суду.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що податкове повідомлення рішення № від 31.10.2018 року є протиправним та підлягає скасуванню в частині збільшення грошового зобов`язання з військового збору на суму 6397,00 грн. за податковим зобов`язанням; податкове повідомлення-рішення № від 31.10.2018 року є протиправним та підлягає скасуванню в частині збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб на 83490,00 грн. податкового зобов`язання та на 375987,78 за штрафними санкціями.

Відповідно до частин 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про скасування податкових повідомлень-рішень в частині збільшення грошових зобов`язань на загальну суму 563981,67 грн., сплатив за ці майнові вимоги судовий збір у розмірі 8459,73 грн. (а.с.2) Після доповнення позовних вимог на суму 89887 грн. (6397,00 + 83490), позивачем сплачено 1921 грн. (а.с.92), загальна сума 10380,73 грн.

З огляду на часткове задоволення у даній справі позовних вимог на загальну суму 465874,78 грн., в порядку розподілу судових витрат на користь позивача слід стягнути судові витрати на сплату судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, що становить 7396,16 грн., за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України (25015, м. Кропивницький, вул. Полтавська, 38, ) до Головного управління ДФС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. В. Перспективна,55, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області № від 31.10.2018 р. в частині збільшення грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб за податковим зобов`язанням в сумі 83490,00 грн. та штрафними санкціями у розмірі 375987,78 грн.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Кіровоградській області № від 31.10.2018 року в частині збільшення грошового зобов`язання з військового збору за податковим зобов`язанням у розмірі 6397,00 грн..

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ДП Кіровоградський облавтодор ВАТ ДАК Автомобільні дороги України (), судові витрати на оплату судового збору у розмірі 7396,16 грн. (сім тисяч триста дев`яносто шість гривень шістнадцять копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Кіровоградській області ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими ст.ст.293, 295 - 297 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Т.М. Кармазина