Справа № 320/2996/19
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2019-06-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2019 року м. Київ № 320/2996/19

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панова Г.В., розглянувши позовну заяву

Києво-Святошинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської

області

до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби

Головного територіального управління юстиції у Київській області

про визнання дій протиправними та скасування постанов,

В С Т А Н О В И В :

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Києво-Святошинське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області з позовом до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, в якому просить суд:

- визнати дії старшого державного виконавця Качанова Михайла Олександровича протиправними;

- скасувати постанову про стягнення виконавчого збору від 10.04.2019 року ВП №58845260 відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області;

- скасувати постанову про накладення штрафу від 22.05.2019 ВП № 58845260 відділу примусового виконання рішень управління Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області.

Відповідно до вимог частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до частин першої, другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Статтею 287 Кодексу адміністративного судочинства України встановлені особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця.

Відповідно до частини 2 зазначеної статті 2 позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Як вбачається з прохальної частини позовної заяви позивач просить скасувати постанови відповідача від 10.04.2019 ВП № 58845260 про стягнення виконавчого збору та від 22.05.2019 ВП №58845260 про накладення штрафу.

Як вбачається з доданих до позовної заяви матеріалів, позивачем було отримано постанову про накладення штрафу від 22.05.2019 ВП №.05.2019, що підтверджується відбитком штемпелю вхідної кореспонденції на супровідному листі яким направлялася вказана постанова (вх. № 2050/7).

Водночас, спірну постанову про стягнення виконавчого збору від 22.05.2019 ВП №58845260 було отримано позивачем 16.04.2019 (вх. №1517/7), що підтверджується відбитком штемпелю вхідної кореспонденції Києво-Святошинського ОУ ПФУ Київської області.

Таким чином, позивачем пропущено десятиденний строк звернення до суду, визначений частиною другою статті 2 статті 287 Кодексом адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Вказані приписи також узгоджуються з нормами частини шостої статті161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Проте, заяви про поновлення строку звернення до суду позивачем не надано до суду.

Суд звертає увагу позивача, що дотримання строків розгляду адміністративних справ є однією з обов`язкових передумов ефективності адміністративних проваджень, оскільки результат правозастосовчої діяльності безпосередньо залежить від часових меж їх реалізації. Будь-який вид адміністративного провадження базується на процесуальних принципах, серед яких оперативність і швидкість, що забезпечується чітко регламентованими строками, закріпленими в законах та підзаконних актах.

Крім того, практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав («Девеер проти Бельгії» рішення від 27.02.1980, «Голдер проти Сполученого Королівства» рішення від 21.02.1975).

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Так, строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Суд зазначає, що початок перебігу десятиденного строку, передбачено пунктом першим частини другої статті 287 Кодексу адміністративного судочинства України, у процесуальному законі визначено альтернативно - це день, коли особа або дізналася, або повинна була дізнатися про порушення свого права.

Порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Разом з цим, суд звертає увагу, що причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким критеріям:

- це обставина або кілька обставин, які безпосередньо унеможливлювали або ускладнюювали можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк і створювали об`єктивні перешкоди, які перешкоджали зверненню до суду;

- це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ці обставини підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Враховуючи викладені у позовній заяві обставини, а також ту обставину, що позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, зокрема постанови Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про стягнення виконавчого збору від 10.04.2019 ВП №58845260 та докази поважності пропуску строку такого звернення.

Відповідно до пункту другого частини статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Як вбачається з позовної заяви позивачем усупереч вимогам Кодексу адміністративного судочинства у позовній заяві не зазначено відомих номерів засобів зв`язку відповідача.

Також, відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

При цьому, під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло.

Як вбачається з пункту 1 прохальної частини позовної заяви позивач просить суд визнати дії старшого державного виконавця Качанова Михайла Олександровича протиправними.

Проте, у прохальній частині позовної заяви, яка складає предмет позову, позивач не конкретизує, які саме дії старшого державного виконавця позивач просить визнати протиправними, які на переконання позивача порушують його права та інтереси, отже, дана позовна вимога є неконкретною і підлягає уточненню позивачем.

Крім того, суд звертає увагу позивача, що правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає постановити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги позивача. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло.

Також, у свою чергу позивачу слід уточнити суб`єктний склад позову, оскільки позивачем пред`явлено вимоги до старшого державного виконавця Качанова Михайла Олександровича, однак його не визначено відповідачем у справі.

Відповідно до пункту 11 частини п`ятої статті 160 кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, позивачем всупереч вимогам Кодексу адміністративного судочинства України не зазначено ні в позовній заяві, ні в окремій заяві про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Згідно з вимогами частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до вимог частини першої статі 4 Закону України «Про судовий збір» від 8 липня 2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розміри ставок судового збору визначені статтею 4 Закону № 3674-VI.

Так, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, розмір судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який суб`єктом владних повноважень, розмір судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу (станом на 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1921 гривень).

Як убачається з позовної заяви, вона містить 1 вимогу немайнового характеру та дві вимоги майнового характеру, а саме: 1) скасувати постанову відповідача у виконавчому провадженні № 58845260 від 22 травня 2019 р. про накладення штрафу в сумі 5100 грн. 00 коп.; 2) скасувати постанову відповідача у виконавчому провадженні № 58845260 від 10.04.2019 р. про стягнення виконавчого збору в сумі 16692 грн. 00 коп.

На підтвердження сплати судового збору Києво-Святошинський ОУ ПФУ Київської області не було долучено до матеріалів докази сплати судового збору.

Суддя зазначає, що за подачу позову немайнового характеру суб`єкту владних повноважень необхідно сплатити 1921 грн. 00 коп.; за позов майнового характеру суб`єкт владних повноважень повинен був заплатити 1921 грн. 00 коп. ( 21792 грн. 00 коп./ 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб = 1921 грн. 00 коп.).

Зазначені вище обставини вказують на невідповідність позовної заяви статей 160,161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно з вимогами частини 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин суддя вважає за необхідне залишити без руху позовну заяву Києво-Святошинського ОУ ПФУ Київської області з наданням часу для усунення зазначених недоліків.

Вказані недоліки повинні бути усунені шляхом подання до суду:

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, зокрема постанови Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про стягнення виконавчого збору від 10.04.2019 ВП №58845260 та докази поважності пропуску строку такого звернення;

-позовної заяви, що відповідає вимогам статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема із зазначенням відомих номерів засобів зв`язку відповідача та уточненням (конкретизацією) позовних вимог ат уточненням (визначенням) суб`єктного складу позову, зокрема відповідачів;

- докази сплати судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 3842 грн. за вимогу майнового характеру та вимогу немайнового характеру.

Належним документом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення зв`язку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Інформація щодо реквізитів сплати судового збору за подання позовних заяв до Київського окружного адміністративного суду є загальнодоступною, оприлюднена на офіційному веб-порталі Судова влада України за інтернет-адресою https://adm.ko.court.gov.ua/sud1070/gromadyanam/tax/, а також розміщена на інформаційних стендах Київського окружного адміністративного суду.

Керуючись статтями 123, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Києво-Святошинського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області про визнання дій протиправним та скасування постанов, - залишити без руху.

Встановити позивачу десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали.

Роз`яснити позивачу, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Панова Г. В.