Справа № 826/18899/16
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

18 червня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Ключкович В.Ю., перевіривши матеріали апеляційної скарги ДПІ у Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.11.2018 р. у справі за позовом ОСОБА_1 до ДПІ у Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19.11.2018 р. позов задоволено.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, ДПІ у Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві подало апеляційну скаргу.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.03.2019 р. апеляційну скаргу повернено апелянту у зв`язку із тим, що апелянтом не було усунено недоліки апеляційної скарги у встановлений судом строк шляхом сплати судового збору.

ДПІ у Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві повторно подала через суд першої інстанції апеляційну скаргу, яка була зареєстрована судом першої інстанції під вх. № 03-14 від 04.06.2019 р.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Пунктом 1 частини 5 статті 296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги додається документ про сплату судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, апелянтом не долучено квитанцію про сплату судового збору.

Порядок та розмір сплати судового збору визначений Законом України "Про судовий збір" від 14 липня 2011 року № 3674-VI.

Частиною 1 цієї статті Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п.п.2 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Предметом спору у цій справі є податкове повідомлення-рішення, яким позивачу визначено суму податкового зобов`язання у розмірі 63 240, 76 грн.

Таким чином, позивачем було заявлено вимогу майнового характеру.

Згідно з п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ( в редакції чинній на момент подання позову), за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

У зв`язку з тим, що 1% ціни позову у цій справі становить 632, 40 грн., то за подання апеляційної скарги у цій справі скаржнику слід сплатити 948, 60 грн (632, 40 х150 %).

Судовий збір необхідно сплатити на рахунок Шостого апеляційного адміністративного суду за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. Р-ні/Печерс.р-н, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, банк отримувача -

Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 1055, код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Відповідно до п.4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційного оскарження визнані судом неповажними.

Із картки реєстрації апеляційної скарги в суді першої інстанції вбачається, що повторна апеляційна скарга було подана скаржником до суду першої інстанції наручно 04.06.2019 р. Тобто з моменту ухвалення оскаржуваного рішення (19.11.2018 р.) до моменту повторного звернення скаржника з апеляційною скаргою (04.06.2019 р.) минуло більше півроку, а з моменту повернення первинної апеляційної скарги скаржнику (04.03.2019 р.) до повторного звернення ним з апеляційною скаргою (04.06.2019 р.) минуло близько 3-х місяців. Однак, протягом цього суттєвого строку апелянтом не було подано до суду належним чином оформленої апеляційної скарги.

З наявного в матеріалах справи повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с. 216) вбачається, що копію оскаржуваного рішення було одержано представником апелянта ще 13.12.2018 р.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

При цьому, згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Таким чином, звертаючись з апеляційною скаргою на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 19.11.2018 р. вдруге 04.06.2019 р., апелянт пропустив строк на апеляційне оскарження і даному випадку відсутні визначені ч. 2 ст. 295 КАС України підстави для поновлення такого строку.

Разом з цим, відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений у разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2 ст. 299 КАС України.

Поряд із апеляційною скаргою апелянт заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому апелянт, однак, не наводить жодних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які б могли бути розцінені судом як поважні, тобто такі, які об`єктивно зумовили зволікання апелянта із поданням належним чином оформленої апеляційної скарги, зокрема, вже після того, як його первинну апеляційну скаргу було повернено та роз`яснено порядок усунення недоліків апеляційної скарги, тобто після 04.03.2019 р.

Крім цього, суд звертає увагу, що відсутність коштів у суб`єкта владних повноважень коштів на сплату судового збору не є поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, як і посилання апелянта на неможливість виконання норми КАС України в частині дотримання строків на апеляційне оскарження.

Аналогічні правові висновки викладені в постановах Верховного Суду від 13.11.2018 р. у справі 804/958/17, від 17.10.2018 р. у справі № 808/2282/15, від 01.10.2018 р. у справі № 813/4076/15, від 20.04.2018 р. у справі № 822/2337/17, від 17.10.2018 р. у справі № 810/1802/17, від 02.10.2018 р. у справі № 805/3544/17-а та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для колегії суддів при розгляді вищевказаного клопотання апелянта.

Крім того, колегія суддів також враховує висновки Європейського Суду з прав людини, викладені в рішенні по справі «Лелас проти Хорватії», відповідно до яких, держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

При цьому, у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Оскільки апеляційна скарга подана до ШААС з пропуском 30-ти денного строку на апеляційне оскарження, а апелянт не надає жодних доказів, які підтверджували б поважність пропуску строку для подачі апеляційної скарги, це є перешкодою в прийнятті її до провадження суду апеляційної інстанції.

Відповідно до вимог ч.2 ст.298 КАС України до апеляційної скарги яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст.296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають прийняттю апеляційної скарги до провадження суду апеляційної інстанції, тому у відповідності до ст.ст.169, 296 КАС України апеляційна скарга підлягає залишенню без руху, а апелянту необхідно надати строк для усунення недоліків, а саме: сплати судовий збір у розмірі 948, 60 грн та подати обґрунтовану заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску такого строку.

Керуючись ст.ст. 169, 296, 298 КАС України, -

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу у ДПІ Солом`янському районі Головного управління ДФС у м. Києві - залишити без руху.

Надати апелянту строк для усунення недоліків - 10 днів з дня вручення копії даної ухвали.

Роз`яснити апелянту, що протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

У разі неусунення недоліків у вищезазначений строк, до апеляційної скарги будуть застосовані наслідки визначені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя-доповідач В.Ю. Ключкович