Справа № 243/1199/19
Суддя: Кузнецов Р. В.
Дата ухвалення: 2019-06-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Провадження № 2-а/243/35/2019
Справа № 243/1199/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2019 року м. Слов`янськ

Слов`янський міськрайонний суд Донецької області в складі:

головуючого - судді Кузнецова Р.В.,

за участю секретаря Малиновської І.Ю.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника відповідача Тимченко Л.Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Слов`янського міськрайонного суду Донецької області адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Кубиткіної Світлани Михайлівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

07 лютого 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Слов`янського міськрайонного суду Донецької області з адміністративним позовом до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Кубиткіної С.М. про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що 12 листопада 2018 року, начальником відділу ДАБК Слов`янської міської ради Кубиткіною С.М., була винесена постанова № 4, відповідно до якої його було визнано винним у скоєнні правопорушення за ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн.

Вищевказана постанова не була направлена мені, тому про її винесення останній дізнався 04 лютого 2019 року, коли отримав поштою лист із відділу державної виконавчої служби, із постановою про відкриття виконавчого провадження, на підставі оскаржуваної постанови. У цей же день, він ознайомився із матеріалами виконавчого провадження та зробив копію оскаржуваної постанови. 04 лютого 2019 року, він дізнався про прийняте рішення, мотиви його прийняття і зміг його оскаржити у суді, тому, вважає що строк його оскарження може бути поновлений судом.

Позивач не згоден з прийнятою постановою відповідача на підставі наступного. Останнього визнано винним, у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, тобто виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення, торгівельного павільйону, шляхом збільшення площі забудови та його поверховості по АДРЕСА_1 , без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, що вважається самочинним будівництвом.

Також, зазначає, що у постанові зазначено, що відповідач прийняв дане рішення на підставі акту перевірки від 02.11.2018 року № 11, припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 02.11.2018 року № 4, припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.11.2018 року № 5, протоколу про адміністративне правопорушення від 02.11.2018 року № 4.

02 листопада 2018 року, за адресою: АДРЕСА_1, приходив відповідач, яку він знає особисто, та ще одна особа, яку він не знає, та яка присутнім не представлялась. Під час даного відвідування, вони не складали документи, будь-яких викликів для надання пояснень, на розгляд справи, ОСОБА_1 не надавали, дату розгляду справи повідомлено не було.

Позивач будь-яких будівельних робіт на зазначеному об`єкті не виконував, коли його відвідала Відповідач. В оскаржуваній постанові, також, не вказано, що об`єкт по АДРЕСА_1 , який належить Позивачу, відноситься до об`єктів з незначними наслідками (CC1), що є обов`язковою підставою для притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП. Визначення групи об`єктів, до якого відноситься вищевказаний об`єкт є необхідним, оскільки від цього залежить склад правопорушення та адміністративна відповідальність, передбачена ч. 4, 6-7 ст. 96 КУпАП.

Також, в постанові не вказано, які будівельні роботи та яку реконструкцію робив Позивач, аби визначити, необхідне на ці роботи подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт чи ні.

Також, вироком Слов`янського міськрайонного суду від 30 листопада 2018 року (який не набрав чинності, у зв`язку із його апеляційним оскарженням) Позивач був визнаний винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 197-1 КК України (самовільне будівництво будівель або споруд на самовільно зайнятій земельній ділянці), відповідно до якого останній був засуджений за те, що протягом 2016-2017 років, здійснив самочинне будівництво за адресою: АДРЕСА_1 , збільшивши площу забудови належного Позивачу на праві власності торгівельного павільйону та збудувавши другий поверх.

Таким чином, Позивач зауважує, що за тотожні, що і в оскаржуваній постанові діяння, він вже притягується до кримінальної відповідальності, крім того, вироком суду було встановлено, що самочинне будівництво останній здійснив на протязі 2016-2017 років, у зв`язку із чим, притягнення мене до адміністративної відповідальності, за межами строку накладення адміністративного стягнення, встановленого ст. 38 КУпАП, є також неправомірним.

На підстави викладеного, вважає, що оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Просить, суд, поновити строк на подачу даної позовної заяви та скасувати постанову № 4 від 12 листопада 2018 року начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Кубиткіної Світлани Михайлівни про визнання ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 8 500,00 грн.

Позивач - ОСОБА_1 , у судовому засіданні на заявлених вимогах наполягав, просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечувала проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1 , посилаючись на доводи зазначені у відзиві на позовну заяву.

15 лютого 2019 року на адресу суду надійшов Відзив на адміністративний позов про скасування постави про притягнення до адміністративної відповідальності, відповідно до якого Відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не відповідають чинному законодавству, а викладені позивачем факти - такими, що не відповідають дійсності. Відділом державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради було проведено позапланову перевірку 02.11.2018. на підставі виявлення факту самочинного будівництва об`єкту, який було зафіксовано комісією, створеною розпорядженням Слов`янського міського голови "Про створення комісії з проведення перевірки об`єктів будівництва та земельної ділянки по АДРЕСА_9" від 24.10.2018 року №274 р. в Акті про проведення перевірки об`єктів будівництва га земельної ділянки по АДРЕСА_1 (додається). Під час проведення перевірки Позивач був присутній.

Згідно Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23 травня 2011 р. №553. під час проведення позапланової перевірки посадові особи головний спеціаліст ОСОБА_2 Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради пред`явила службове посвідчення. Від отримання направлення для проведення позапланової перевірки Позивач відмовився.

В ході позапланової перевірки 02.11.2018 року було виявлено правопорушення, а саме: виконання будівельних робіт з реконструкції нежитлового приміщення, торгівельго павільйону шляхом збільшення площі забудови та його поверховості по АДРЕСА_1 без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що вважається самочинним будівництвом. Про що було складено акт перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил.

Разом з актом перевірки від 02.11.2018 №11 було складено протокол про адміністративне правопорушення від 02.11.2018 № 4. припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства від 02.11.2018 №4 та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.11.2018 № 5. Від отримання примірників документів та підписання документів Позивач відмовився у присутності двох свідків, а саме: гр. ОСОБА_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_8 (тел. НОМЕР_1 ); гр. ОСОБА_4 , який проживає за адресою АДРЕСА_7 .

Додатково гр. ОСОБА_1 було надіслано копію направлення від 01.11.2018р. №11. акт від 02.11.2018. №11, припис від 02.11.2018 № 4. від 02.11.2018 №5. протокол про адміністративне правопорушення надіслано поштою (поштова квитанція га опис поштової справи надається).

За результатами розгляду протоколу про адміністративне правопорушення було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення від 12.11.2018 № 4 та накладено на Позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу у сумі 8500 гривень 00 копійок.

Також зазначає, що доводи позивача не відповідають дійсності, це є лише його бездоказові доводи, за допомогою яких він намагається ухилитися від адміністративної відповідальності.

Норми ст.З ЗУ "Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції" не стосуються гр. ОСОБА_1 .. так як згідно цього закону тимчасово забороняється проведення перевірок суб`єктів господарювання, а гр. ОСОБА_1 перевірявся та притягався до адміністративної відповідальності як громадянин-фізична особа, якої норми цієї статті закону не стосуються. Гр. ОСОБА_1 зазначає, що вироком Слов`янського міськрайонного суду від 30.11.2018 року його визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 197-1 ККУ, але це не стосується суті справи, адже гр. ОСОБА_1 продовжує порушувати норми законодавства в сфері містобудівної діяльності та виконує будівельні роботи та не зупинив виконання будівельних робіт.

Суд, з`ясувавши та оцінивши докази у справі, встановив наступні обставини.

Відповідно до Постанови про відкриття виконавчого провадження, ВП № 58166237, виданого старшим державним виконавцем Слов`янського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, на підставі постанови № 4, виданої 12 листопада 2018 року, відділом державного архітектурно - будівельного контролю Слов`янської міської ради, 22 січня 2019 року, відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_1 штрафу, у розмірі 17 000,00 грн. (а.с.4).

Судом встановлено, що відповідно до направлення № 11 від 11 листопада 2018 (а.с. 29) головного спеціаліста відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Пономаренко К.В. в період часу з 01.11.2018 року до 14.11.2018 року було направлено для позапланової перевірки на об`єкті реконструкції нежитлового приміщення, торгівельного павільйону шляхом збільшення площі забудови та його поверхності по АДРЕСА_1 , щодо дотримання суб`єктом містобудування ОСОБА_1 вимого законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на підставі наказу відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради від 01.11.2018 року за № 6/34 (а.с. 29).

За результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт головним спеціалістом відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Пономаренко К.В. було складено акт № 11 (а.с.30-35).

Позивач ОСОБА_1 відмовився від підписання акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), про що є відповідна відмітка. При цьому, будь - яких зауважень зі сторони позивача ОСОБА_1 при ознайомленні з актом не надходило.

Разом з актом перевірки від 02.11.2018 №11 було складено протокол про адміністративне правопорушення № 4 (а.с. 38), припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства від 02.11.2018 №4 (а.с.36) та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 02.11.2018 № 5 (а.с.37).

У зв`язку з відмовою позивача ОСОБА_1 від підписання акту проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), цей акт перевірки та приписи № 4,5 від 02.11.2018 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил були направлені позивачу ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням та описом вкладення Укрпоштою 13.11.2018 о 14 год. 30 хв., номер відправлення 55 (а.с. 42-43).

12 листопада 2018 року, начальником відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Кубиткіною С.М., винесено Постанову № 4 по справі про адміністративне правопорушення, в якій ОСОБА_1 визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу, у розмірі 8 500 грн., попереджено, що відповідно до положень ст. 308 КУпАП, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті цього Кодексу, який становить 17 000,00 грн. (а.с.6-7).

Вказана постанова винесена на підставі протоколу від 02.11.2018 № 4 про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 головним спеціалістомвідділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Пономаренко К.В. за ознаками адміністративного правопорушення передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП (а.с. 6-7).

Вироком Слов`янського міськрайонного суду від 30 листопада 2018 ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 197-1 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 2 роки. У силу ст.75,76 КК України, звільнено від відбування основного покарання у виді позбавлення волі з випробовуванням протягом одного року іспитового строку, якщо він протягом вказаного строку не вчинить нового злочину і виконає покладені на нього обов`язки. На момент розгляду справи вирок суду не набув законної сили (а.с.8-14).

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно - правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП України, обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, протоколом про адміністративне правопорушення, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, які стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху.

Нормами ст. 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, - чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 213 КУпАП встановлено, що справи про адміністративні правопорушення розглядаються адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад.

Відповідно до ст. 96 ч. 5 Кодексу України про адміністративні правопорушення, виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), крім порушень, передбачених частиною четвертою цієї статті -тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятисот до шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності та забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI (надалі - Закон України від 17.02.2011 № 3038-VI) .

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 41 Закону України від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи, зокрема, щодо зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням аудіо- та відеотехніки.

Наведені правила кореспондуються із приписами п.п. 2, 5, 7, 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин).

Водночас, згідно із п.п. 16, 17, 18, 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 (в редакції, яка діяла на момент виникнення спірних правовідносин) за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом, зокрема, про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою органу у двох примірниках складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Перевіряючи оскаржувану постанову про накладення адміністративного стягнення на відповідність вказаним положенням КУпАП, суд дійшов наступного висновку.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення, як це передбачено статтею 245 КУпАП, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України (ст. 246 КУпАП).

При цьому доказами в справі про адміністративне правопорушення, згідно ст. 251 КУпАП є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Про вчинення адміністративного правопорушення, як це передбачено частиною першою статті 254 КУпАП, складається протокол уповноваженими на те посадовою особою, зміст якого повинен відповідати вимогам статті 256 КУпАП. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно ч.ч. 2-4 ст. 256 КУпАП, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються її права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 4 позивач ОСОБА_1 відмовився від підписання протоколу.

Позивачу по справі ОСОБА_1 було повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться о 10 год. 00 хв. 12 листопада 2018 року в приміщенні відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради, проте відповідно до відмітки у протоколі ОСОБА_1 відмовився від підпису.

Також судом з`ясовано, що для забезпечення розгляду справи про адміністративне правопорушення, посадовими особами відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради не були прийняті заходи про виклик позивача ОСОБА_1 на розгляд справи.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

У ст. 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.251 КУпАП: «Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.»

Як вбачається із оскаржуваних постанов, що інших матеріалів (доказів) окрім акту перевірки, припису та протоколів про адміністративне правопорушення Відповідачем під час розгляду адміністративного провадження досліджено не було, відсутня фото та відеофіксація процесу проведення перевірки, що свідчить про необ`єктивність та однобічність адміністративного провадження.

Відповідно до ст. 268 КУпАП: «Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.»

Згідно до ст.277-2 КУпАП: Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк.

Згідно до вимог ст. 278 КУпАП серед іншого Орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен з`ясувати чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;

Відповідно до ст. 280 КУпАП : «Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.».

Підпункт 3 пункту 20 Порядку № 244 передбачає, що посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

Відповідно до п.21 Порядку № 244 посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд вбачає, що Відповідач під час розгляду справи про адміністративне правопорушення від 12.11.2018р. не виконав вищевказані вимоги чинного законодавства.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення № 4 та постанові про адміністративне правопорушення № 4 відповідачем в супереч закону не зазначено дату, час та місце вчинення правопорушення позивачем, що відіграє ключову роль під час складання протоколу.

Також, в порушення ст.ст. 268, 277-2, 278, КУпАП, Відповідач приступив до розгляду вищевказаних справ про адміністративне правопорушення навіть не сповістивши належним чином Позивача про час і місце їх розгляду. Таким чином за відсутності належного повідомлення Позивача про розгляд справ про адміністративне правопорушення Відповідач не мав право розглядати відповідні адміністративні матеріали складені відносно Позивача, тобто діяв з перевищенням наданих йому владних повноважень.

Суд зазначає, що під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені.

Отже, за загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей. Вказаний висновок щодо змісту терміну «повідомлення» зроблено Верховним судом України у постанові від 17.04.2014 року у справі №6-143цс14.

З огляду на це Суд констатує, що Позивача було позбавлено можливості належним чином ознайомитися з висунутим проти нього обвинуваченням та доказами, чим позбавило його права на захист.

Враховуючи, що Відповідачем проведено позапланову перевірку, складено протокол про адміністративне правопорушення та винесено постанови у справі про адміністративне правопорушення за відсутності Позивача та без належного повідомлення про час та місце розгляду справи, це є безумовною підставою для визнання протиправними та скасування постанов по справі про адміністративне правопорушення.

Аналогічних висновків дійшов і Верховний Суд у постанові по справі № 489/1815/17 від 20 вересня 2018 року.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до вимог ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, в адміністративному процесі, як виняток із загального правила, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень встановлена презумпція його винуватості. Презумпція винуватості покладає на суб`єкта владних повноважень обов`язок аргументовано, посилаючись на докази, довести правомірність свого рішення, дії чи бездіяльності та спростувати твердження позивача про порушення його прав, свобод чи інтересів

Відповідно до ст. 129 Конституції України, одним з основних принципів судочинства є обов`язковість рішень суду

Таким чином, Суд вважає, що Відповідачем не доведено правомірність своїх дій по винесенню оскаржуваних Позивачем Постанов про притягнення його до адміністративної відповідальності.

У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обов`язок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (Рішення ЄСПЛ у справі « Дактарас проти Литви » від 24 листопада 2000 року ).

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 07 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь - які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що зазначені принципи і положення Закону при винесенні постанови про притягнення позивача до адміністративної відповідальності відповідачем не були дотримані, оскільки докази вини позивача в матеріалах справи відсутні.

У відповідності до ч.3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі викладеного Суд дійшов висновку, що Відповідач належним чином не спростував доводи Позивача, щодо неправомірності притягнення його до відповідальності та відсутності доказів скоєння ним правопорушення передбаченого ч.5 ст. 96 КУпАП.

Отже, Суд вважає, що Позивача було безпідставно притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП, оскільки в матеріалах про скоєння адміністративного правопорушення відсутні докази скоєння цього правопорушення та з огляду на допущені Відповідачем порушення прав Відповідача та порядку розгляду справ про адміністративні правопорушення, що дає Суду підстави вважати, що у діях Позивача відсутній склад адміністративного правопорушення.

З огляду на викладене, Суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ОСОБА_1 .

Як вбачається з позову, оскаржувані постанови у справі про адміністративне правопорушення були винесені 12.11.2018 року. У той же час, адміністративний позов поданий до суду лише 07.02.2019 року, тобто з пропущенням встановленого законом строку на оскарження постанови.

Згідно зі статтею 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України адміністративний позов, поданий після закінчення строків, установлених законом, залишається без розгляду, якщо суд на підставі позовної заяви та доданих до неї матеріалів не знайде підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, про що постановляється ухвала.

Позивач звернувся до суду з клопотанням про поновлення пропущеного ним строку звернення до суду.

Як було встановлено судом позивач не був присутній під час розгляду адміністративних матеріалів відносно нього, оскаржувану постанову отримав лише 04.02.2019 року, а отже не мав можливості своєчасно звернутися до суду з позовом. За викладених обставин суд вважає за можливе поновити позивачу пропущений ним строк на звернення до суду з адміністративним позовом

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.8 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Згідно із рішенням ЄСПЛ у справі "Іліан проти Туреччини", правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Оцінюючи у сукупності надані докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог ОСОБА_1 та вважає за необхідне задовольнити їх у повному обсязі.

За таких обставин суд вважає, що постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення від 27.11.2018 № 3 винесена незаконно, а тому вона підлягає скасуванню.

Згідно п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

У зв`язку з тим, що на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачені ст. 38 цього Кодексу, то відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 19, 55 Конституції України, ст. 9, 33, 36, ч.5, 9 ст. 96, ст. 245, ч.1 ст. 247, 251, 276-278, 280, 287, 293, 295 КУпАП, ст.ст. 3, 5-14, 19-20, 72-77, 122-123, 241-246, 255 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду із адміністративним позовом про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Позовні вимоги ОСОБА_1 до начальника Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Слов`янської міської ради Кубиткіної Світлани Михайлівни про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності - задовольнити.

Скасувати Постановупо справі про адміністративне правопорушення № 4 від 12.11.2018, якою ОСОБА_1 притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 96 КУпАП та йому призначено покарання у виді штрафу в розмірі 8 500 грн.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.5 ст. 96 КУпАП - закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Слов`янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 КАС України.

Повний текс рішення виготовлено 24 червня 2019 року.

Суддя Слов`янського

міськрайонного суду Р.В. Кузнецов