Справа № 820/15855/14
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2019-06-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 червня 2019 р.Справа № 820/15855/14
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Любчич Л.В. , Калитки О. М. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С.,

третя особа ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Калиновського В.А., суддів: Любчич Л.В., Калитка О.М. у справі 820/15855/14

за позовом Заступника прокурора Харківської області в інтересах ОСОБА_1 , ОСОБА_2

до Харківської міської ради

треті особи ОСОБА_2 , ОСОБА_1

про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Другого апеляційного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 27.03.2019 по справі за позовом Заступника прокурора Харківської області в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_1 до Харківської міської ради треті особи: ОСОБА_2 , ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії .

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 28.05.2019 року відкрито апеляційне провадження по справі та призначено справу до апеляційного розгляду.

Згідно Витягу з протоколу автоматизовано розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 24.05.2019 року, визначено склад колегії суддів: головуючий суддя - Калиновский В.А., судді Мельнікова Л.В., Кононенко З.О.

19.06.2019 року у зв`язку із хворобою судді Мельнікової Л.В та відрядженням судді Кононенко З.О. здійснено перерозподіл судової справи.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 19.06.2019р. по справі № 820/15855/14 призначено склад колегії суддів: головуючий суддя Калиновський В.А., (суддів) Калитка О.М., Бенедик А.П.

20.06.2019 року у зв`язку із відпусткою судді Бенедик А.П. було здійснено перерозподіл судової справи.

У відповідності до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Другого апеляційного адміністративного суду від 20.06.2019р. по справі № 820/15855/14 призначено склад колегії суддів: головуючий суддя Калиновський В.А., (суддів) Калитка О.М., Любчич Л.В.

Третьою особою Дорошко Ольгою Євгенівною подано заяву про відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Калиновського В.А., (суддів) Калитка О.М., Любчич Л.В.

Заява про відвід колегії суддів мотивована упередженістю складу суду, що полягає в тому, що перед початком розгляду справи не було оголошено про зміну складу суду.

Колегія суддів, дослідивши доводи заяви та матеріали справи, дійшла висновку, що заява про відвід суддів задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Так, суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу), зокрема, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді та порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі "Мироненко і Мартенко проти України", "Олександр Волков проти України").

У висновку N 3 (2002) КРЄС для Комітету Міністрів Ради Європи підкреслюється, що мета, для досягнення якої повноваження надані суддям, - дати їм можливість здійснювати правосуддя шляхом застосування закону, забезпечуючи право кожної людини реалізовувати належні йому права та/або законні інтереси, яких вона була або може бути несправедливо позбавлена.

Отже, прийняття процесуальних актів, а також дії суду під час розгляду справи належать до сфери правосуддя і можуть бути оскаржені лише в судовому порядку відповідно до процесуального законодавства України. Позасудовий порядок оскарження дій чи актів, що стосуються здійснення правосуддя, неможливий. Правову оцінку дій суд під час розгляду справи, перевірку законності та обґрунтованості прийнятих судових рішень має виключно відповідний суд згідно процесуальним законодавством в межах провадження відповідної справи.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Разом з тим, слід зауважити, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними.

Резюмуючи вищенаведене, колегія суддів зауважує, що заявлений відвід має бути вмотивований, тобто містити відповідні аргументи та докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу колегії суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Подання заяви про відвід колегії суддів, яка містить лише припущення, свідчить про неповагу до суду та переслідування єдиної мети, що полягає в затягуванні розгляду справи.

Порядок визначення складу суду регламентується нормами КАС України. Зокрема, частиною першою статті 31 КАС України передбачено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 18 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Водночас, згідно абзацу 2 підпункту 15.4 пункту 15 Розділу VII «Прикінцеві положення» КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Порядок функціонування АСДС та інших підсистем в органах системи правосуддя, які прийняли рішення про їх використання, в судах загальної юрисдикції, а також права та обов`язки посадових осіб відповідних органів щодо роботи з АСДС та іншими підсистемами визначено Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 N 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02.04.2015 №25) (надалі - Положення).

Розділом IV Положення визначено особливості функціонування автоматизованої системи, відповідно до яких у судах загальної юрисдикції використовуються тільки комп`ютерні програми для організації автоматизованого розподілу, документообігу, кадрового, бухгалтерського, фінансового та статистичного обліку, технічної фіксації ходу і результатів процесуальних дій, проведення відеоконференцій та відео-трансляцій, а також веб-сайти, виключні майнові права інтелектуальної власності у повному обсязі на які належать державі в особі ДСА України.

Пунктом 1 р. VIII Положення визначено, що автоматизований розподіл справ між суддями здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається.

Пунктом 6 р. VIII Положення визначено, що первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності:

1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи;

2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;

3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача);

4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів;

5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

Для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу (п. 16 VIII Положення).

Таким чином, автоматизований розподіл справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку з урахуванням коефіцієнтів навантаження на суддю, складності справи у вибірковому порядку та не допускає буд-якого ручного втручання.

В даній справі, третя особа мотивує відвід колегії суддів своїми припущеннями, які не підтверджуються належними та достовірними доказами, позаяк заміна суддів у зв`язку з їх відрядженням та хворобою не суперечить положенням чинного законодавства та жодним чином не свідчить про порушення порядку визначення складу суду.

Отже, наведені у заяві про відвід колегії суддів обставини не можуть слугувати підставами для відведення суддів як такі, що викликають сумнів у їх неупередженості, оскільки заява містить лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, що не може бути підставою для відводу.

Наявності інших підстав, передбачених ст. 36 та ст. 37 КАС України, для відводу колегії суддів позивачем не зазначено.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість складу колегії суддів в результаті розгляду даної справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її неупередженості при розгляді даної справи, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається та не надано.

Таким чином, колегія суддів вважає, що заявлений відвід є необґрунтованим.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 40, 41 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Визнати необґрунтованим заявлений ОСОБА_1 відвід колегії суддів Другого апеляційного адміністративного суду у складі головуючого судді Калиновського В.А., суддів: Любчич Л.В., Калитка О.М. у справі № 820/15855/14.

Провадження у справі зупинити для вирішення питання про відвід в порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя (підпис)Калиновський В.А.
Судді(підпис) (підпис) Любчич Л.В. Калитка О.М.