Справа № 520/2135/19
Суддя: Лях О.П.
Дата ухвалення: 2019-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2019 р.Справа № 520/2135/19

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Лях О.П.,
Суддів: Подобайло З.Г. , Бегунца А.О. ,
при секретарі судового засідання Жданюк Г.О.,
за участю представника позивача Острицького А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 (повний текст складено 24.04.2019, головуючий суддя І інстанції Мороко А.С., м.Харків) по справі № 520/2135/19 за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

05 березня 2019 року позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Військової частини НОМЕР_1 , в якому просив:

- визнати протиправною бездіяльність військової частини НОМЕР_1 , яка полягає у не здійсненні нарахування та виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 25.06.2015 по 05.04.2018;

- зобов`язати військову частину НОМЕР_1 здійснити нарахування та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 25.06.2015 по 05.04.2018, подати протягом п`ятнадцяті днів, з дня набрання рішення суду законної сили, звіт про виконання судового рішення, що передбачено ч. 1 ст. 382 КАС України.

Не погодившись із даною ухвалою, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просила скасувати ухвалу суду першої інстанції та прийняти постанову, якою справу направити до суду першої інстанції для продовження її розгляду.

Доводи апеляційної скарги мотивовано порушенням судом першої інстанції норм процесуального права.

Від відповідача відзив на апеляційну скаргу не надходив, що не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги та наполягав на її задоволенні.

Заслухавши доповідь судді-доповідача стосовно обставин, необхідних для прийняття рішення судом апеляційної інстанції, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла наступного.

Як свідчать матеріали справи, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 11.03.2019 відкрито спрощене провадження по справі № 520/2135/19.

Відповідно до ч.13 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАСУ) суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

З огляду на вказане, ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.04.2019 позовну заяву залишено без руху, оскільки після відкриття провадження судом встановлено, що позовну заяву подано поза межами строку звернення до суду, встановленого Кодексом адміністративного судочинства України, надано позивачу термін - не більше п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позовної заяви шляхом подачі заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом.

24.04.2019 від позивача надійшла заява, в якій зазначив, що фактично оскаржує бездіяльність відповідача, яка полягає у невиплаті позивачу середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні з 25.06.2015 по 05.04.2018, тобто, має місце триваюча бездіяльність і триваюче порушення прав позивача.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 залишено без розгляду адміністративний позов ОСОБА_1 .

Залишаючи без розгляду адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що позивач звернувся до суду з позовом щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні після спливу тримісячного строку звернення до суду, передбаченого Кодексом законів про працю України. Позивач, в свою чергу, в поданій заяві від 24.04.2019 не довів та не аргументував поважності пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАСУ позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Положеннями ч.2 ст.122 КАСУ передбачено загальне правило, відповідно до якого для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Разом з тим, згідно із ч.ч.3 та 5 ст.122 КАСУ для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як слідує із матеріалів справи позовні вимоги позивача стосуються своєчасності виплати відповідачем розрахунку при звільненні, тобто позивач звернувся з позовом про захист трудових прав.

Відповідно до ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Частиною 1 ст. 117 КЗпП України встановлено, що в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові від 13.03.2019 по аналогічній справі №813/1001/17 Верховний Суд . вказав, що оскільки позивач звернувся з позовом про захист трудових прав, а КАС України передбачає, що інші закони можуть встановлювати інші строки звернення до суду, то в даному випадку є достатні підстави для застосування положень статті 233 КЗпП України.

Відповідно до ч. 1 ст. 233 КЗпП України працівник може звернутися із заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

При цьому, Конституційний Суд України в рішенні від 22 лютого 2012 року №4-рп/2012 щодо офіційного тлумачення положень статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 117, 237-1 цього Кодексу роз`яснив, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

Тобто, чинним законодавством встановлено тримісячний строк звернення до суду з позовом про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

Як свідчать матеріали справи, остаточний розрахунок із позивачем при звільненні проведений 05 квітня 2018 року, що підтверджується випискою АТ "КБ "ПриватБанк" по картковому рахунку позивача. Ці обставини були зазначені позивачем у позові, та не заперечувалися представником позивача під час апеляційного розгляду справи.

Таким чином, датою, з якої позивач мав би дізнатися про порушення своїх трудових прав, є дата отримання ним нарахованих сум.

Тому є правильним висновок суду першої інстанції про те, що позивач, звернувся з позовом до суду 05 березня 2019 року, тобто після спливу тримісячного строку з дати фактичного розрахунку (05 квітня 2018 року) та отримання цих сум та позивачем пропущено тримісячний строк звернення до суду з позовом.

Доводи апеляційної скарги позивача висновків суду не спростовують.

Враховуючи зазначене та те, що ухвалу суду першої інстанції прийнято з додержанням норм матеріального та процесуального права, у відповідності до ст.316 Кодексу адміністративного судочинства України наявні підстави для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без змін.

Враховуючи вищевказане та керуючись ст.ст.2, 229, 241, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 по справі № 520/2135/19 залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 24.04.2019 по справі № 520/2135/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 13 червня 2019 року.
.

Головуючий суддя (підпис)О.П. Лях
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло А.О. Бегунц