Справа № 200/7415/19-а
Суддя: Куденков К.О.
Дата ухвалення: 2019-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 червня 2019 р. Справа №200/7415/19-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Суддя Донецького окружного адміністративного суду Куденков К.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про зобов`язання вчинити певні дії, виплатити шкоду,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області, в якому просить: зобов`язати відповідача здійснити повторно з 11.01.2018 по теперішній час перерахунок стажу та пенсії у зв`язку з втратою годувальника, з урахуванням вимог Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій».

Також до позовної заяви додані уточнення, яким позивач просить: - зобов`язати Маріупольське об`єднане управління Пенсійного фонду України Донецької області провести правильний розрахунок пенсії ОСОБА_2 з 2003 року по 2015 рік та здійснити відповідні виплати; - виплатити моральну та матеріальну шкоду, починаючи з 2015 року по теперішній час, за порушення Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 1 і ч. 2 ст. 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частинами 1 та 2 статті 123 КАС України передбачено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Також ч. 6 ст. 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З цим адміністративним позовом ОСОБА_1 звернулася до суду 04 червня 2019 року, про що свідчить відбиток штемпелю Укрпошти на відповідному поштовому конверті.

У позовній заяві зазначено, що про порушення своїх прав позивач дізналася 06.12.2018 року з відповіді Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області.

Отже, позивач пропустила встановлений строк звернення до адміністративного суду в частині позовних вимог про: зобов`язання відповідача здійснити повторно з 11.01.2018 до 04.12.2018 перерахунок стажу та пенсії у зв`язку з втратою годувальника; зобов`язання відповідача провести правильний розрахунок пенсії ОСОБА_2 з 2003 року по 2015 рік та здійснити відповідні виплати; а також в частині позовних вимог щодо виплати матеріальної шкоди за порушення Закону України «Про звернення громадян» з 2015 року до 04.12.2018 року.

Слід зазначити, що до позовної заяви додана копія ухвали Донецького окружного адміністративного суду від 25.04.2019 у справі №200/5629/19-а про повернення позовної заяви, якою задоволено заяву ОСОБА_1 і повернуто позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про зобов`язання вчинити певні дії.

Проте, Кодекс адміністративного судочинства України не передбачає переривання перебігу строку звернення до адміністративного суду.

Позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч. 8 ст. 160 КАС України встановлено, що якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

У позовній заяві не зазначено підстав звільнення позивача від сплати судового збору.

Частиною 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Усупереч наведеного законодавчого приписи позивачем не додано до позовної заяви документу про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документу, який би підтверджував звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2019 року установлено в розмірі 1921 гривень, про що зазначено в ст. 7 Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік».

Отже, позивач має сплатити 768,40 грн. судового збору за подання адміністративного позову.

У позовній заяві зазначено клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення суду у справі, як малозабезпеченій особі, що звертається з позовом з соціальних питань. Також зазначено, що позивач отримує пенсію в сумі 2940,05 грн., якої їй не вистачає для харчування, лікування, сплату комунальних послуг, тому вона не має можливості сплатити судовий збір під час подачі позову.

Згідно з ч. 1 ст. 133 КАС України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Відповідно до п. 1, пп. «г» п. 2, п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: - розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; або - предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Як зазначає позивач, щомісячний розмір її пенсії складає, 2940,05 грн. Отже розмір судового збору не перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача.

Статтю 1 Закону України від 1 червня 2000 року № 1768-III «Про державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім`ям» визначено, що у цьому Законі терміни використовуються в такому значенні: малозабезпечена сім`я - сім`я, яка з поважних або незалежних від неї причин має середньомісячний сукупний доход нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Позивачем не надано доказів того, що середньомісячний сукупний доход її сім`ї нижчий від прожиткового мінімуму для сім`ї.

Позовні вимоги ОСОБА_1 пов`язані із захистом соціальних прав, але суд враховує наступне.

Прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність становить: з 1 січня 2019 року - 1497 гривень, про що зазначено в ст. 7 Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік».

Суд враховує те, що предметом цього позову є правовідносини щодо перерахунку вже призначеної пенсії, яка виплачується позивачу і яка перевищує прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність, а не правовідносини щодо невиплати або не призначення пенсії.

Також суд зазначає, що позивачем не наведено розрахунків (або обґрунтованих пояснень тощо) і не надано доказів, які б підтверджували, що її витрати, у тому числі на харчування, лікування, сплату комунальних послуг, не дозволяють їй сплатити судовий збір.

Крім того, сам по собі факт отримання пенсії не позбавляє особу права та можливості отримувати інші доходи, з яких може бути сплачено судовий збір, проте позивач не надала до суду докази на підтвердження обставини, що пенсія є єдиним джерелом її доходу, зокрема довідку з органу доходів і зборів.

Верховний Суд у постанові від 6 березня 2019 року у справі № 805/1248/18-а зазначив, що звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення є правом, а не обов`язком суду, при цьому суд, вирішуючи це питання, враховує майновий стан сторони.

Визначення майнового стану сторони є оціночним критерієм та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо, залежно від рівня майнового стану, сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем наявності підстав для відстрочення сплати судового збору. Тому клопотання про відстрочення спати судового збору не підлягає задоволенню.

Отже, позивач має сплатити 768,40 грн. судового збору за подання адміністративного позову (платіжні реквізити для перерахування судового збору: отримувач коштів: Слов`янське УК/м.Слов`янськ/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37803368; банк отримувача Казначейство України (ЕАП); Код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача 4034; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Донецький окружний адміністративний суд (назва суду, де розглядається справа)).

Пунктами 4 та 5 ч. 5 ст. 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Усупереч наведених приписів позивачем у позовній заяві, з урахуванням наданих уточнень, не наведено обставин, якими вона обґрунтовує позовні вимоги в частині виплати моральної і матеріальної шкоди, починаючи з 2015 року по теперішній час, за порушення Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення згаданих вище недоліків, шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності підстав його пропуску; документу про сплату 768,40 грн. судового збору; та уточнення до позовної заяви із зазначенням обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги в частині виплати моральної і матеріальної шкоди, починаючи з 2015 року по теперішній час, за порушення Закону України «Про звернення громадян».

Частиною 3 ст. 169 КАС України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Також суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, про що зазначено в п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Маріупольського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Донецької області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Надати Северіні ОСОБА_3 Йосипівні десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення виявлених недоліків шляхом подання до Донецького окружного адміністративного суду: заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із обґрунтуванням поважності підстав його пропуску; документу про сплату 768,40 грн. судового збору; та уточнення до позовної заяви із зазначенням обставин, якими ОСОБА_1 обґрунтовує позовні вимоги в частині виплати моральної і матеріальної шкоди, починаючи з 2015 року по теперішній час, за порушення Закону України «Про звернення громадян».

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Куденков