Справа № 440/766/19
Суддя: О.В. Гіглава
Дата ухвалення: 2019-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/766/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Гіглави О.В.,

за участю:

секретаря судового засідання - Протас О.М.,

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - ОСОБА_2 ,

представника відповідача - Богодущенко Л.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, -

В С Т А Н О В И В:

04 березня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Харківської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 27.12.2018 №UA807000/2018/001567/2 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27.12.2018 №UA807190/2018/01010.

Позовні вимоги ОСОБА_1 мотивує протиправністю та необґрунтованістю спірних рішення та картки відмови, оскільки для митного оформлення товару - автомобіля Skoda Superb, 2015 року виготовлення, кузов (VIN) НОМЕР_1 , були надані усі необхідні документи, що підтверджують заявлену декларантом митну вартість такого товару. Зазначає, що митну вартість товару декларантом визначено за основним методом, тобто за ціною, що передбачена договором. Зауважує, що окрім основних документів до митного органу був наданий висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 19.12.2018 №2321, складений експертом Полтавського відділення Харківського НДІ судових експертиз ім. М.С. Бокаріуса, відповідно до якого ринкова вартість легкового автомобіля Skoda Superb, 2015 року виготовлення, кузов (VIN) НОМЕР_1 , що ввозиться на митну територію України, станом на 13.12.2018 складала 188079,89 грн. Разом з тим, оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам пунктів 2, 4 частини 2 статті 55 МК України, оскільки не містить наявної в митного органу інформації (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом, та у ньому відсутнє належне обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митницею, та фактів, які вплинули на таке коригування. Митниця не виконала обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом.

Ухвалою суду від 12.03.2019 позовну заяву залишено без руху, у зв`язку з її невідповідністю вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

22.03.2019 від позивача до суду надійшли документи, якими останній усунув недоліки позовної заяви, визначені в ухвалі суду від 12.03.2019.

Ухвалою суду від 27.03.2019 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №440/766/19, вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання на 11:40 18.04.2019, в якому оголошувалася перерва до 14:30 07.05.2019, яке, в свою чергу, відкладалося за клопотанням відповідача на 14:30 05.06.2019, а у подальшому, було перенесене у зв`язку з перебуванням судді на лікарняному на 14:30 13.06.2019.

17.04.2019 до суду від Харківської митниці ДФС надійшов відзив на позовну заяву, у якому остання вказує на необхідність відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 (а.с. 141-148). Зазначає, що 20.12.2018 декларантом до митного контролю та митного оформлення була подана електронна митна декларація №UA807190/2018/024797 з товаром - пошкоджений автомобіль легковий для перевезення людей, бувший у використанні, марка Skoda, модель Superb, 1 штука, кузов (VIN) НОМЕР_1 , тип двигуна дизельний, V-1968 см3, потужність 110 кВт, євро 6 номер двигуна немає даних, загальна кількість місць для сидіння включаючи місце водія 5, календарний рік виготовлення 2015, модельний рік виготовлення 2016, який надійшов на адресу фізичної особи ОСОБА_1 . Під час виконання митних формальностей стосовно задекларованого товару, за результатами застосування АСАУР (СУР), серед іншого, була визначена митна формальність по контролю правильності визначення митної вартості. По результатам вивчення поданих до митного оформлення документів, порівняння заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних та подібних (аналогічних) товарів, оформлених митницями ДФС раніше, та враховуючи рекомендації згенеровані системою аналізу та управління ризиками, а саме: 105-2 (Контроль правильності визначення митної вартості товарів) та 106-2 (Витребування документів, які підтверджують митну вартість товарів), 20.12.2018 до відділу контролю митної вартості управління адміністрування митних платежів та митно-тарифного регулювання Харківської митниці ДФС був направлений запит №1238 "щодо вирішення складного випадку визначення митної вартості товарів". Декларантом на підтвердження заявленої митної вартості були надані документи: інвойс від 30.10.2018 №111303344, купча від 29.10.2018 б/н, висновок ХНДІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса (Полтавське відділення) від 19.12.2018 №2321. Крім цього, керуючись пунктом 5 Методичних рекомендацій посадовими особами митного органу було досліджено інформацію з мережі Інтернет щодо вартості ідентичного та/або подібного (аналогічного) товару та встановлено, що вартість даного транспортного засобу складає згідно звіту про оцінку по Schwaсke №016025/28246581 від 20.12.2018, (Schwaсke-Code: № НОМЕР_2 ) 17350,00 Євро. Отже, за результатами проведеного посадовою особою митниці аналізу документів, наданих декларантом під час митного оформлення, було виявлено, що вказані документи: 1) не підтверджують в повній мірі задекларований рівень митної вартості; 2) містять розбіжності щодо пошкоджень транспортного засобу у висновку експерта та акту огляду ТЗ; заявлена до митного оформлення вартість не враховує транспортні витрати понесені покупцем від місця придбання ТЗ до кордону України (понесених транспортних витрат та завантаження ТЗ на лафет, тощо). Враховуючи виявлені критерії ризиків декларанту було запропоновано подати додаткові документи. 27.12.2018 митним органом проведено процедуру консультації та доведено рівень митної вартості, який є в наявності у митниці - 17350,00 Євро. 27.12.2018 декларант надіслав лист щодо відмови від надання додаткових документів. В цей же день за результатами опрацювання запиту, посадовою особою відділу контролю митної вартості митниці було визначено митну вартість за резервним методом на рівні 17350,00 Євро (рішення про коригування митної вартості). Враховуючи неможливість здійснення подальшого митного оформлення товару в зв`язку з невірним визначенням його митної вартості 27.12.2018 складено картку відмови в митному оформленні товару UA807190/2018/01010. Вищевказаний ТЗ був оформлений у митному відношенні по МД №UA807190/2019/003167 від 31.01.2019 з урахуванням вимог частини 9 статті 55 МК України. На теперішній час саме вказана декларація має юридичну силу.

23.05.2019 від відповідача до суду надійшли додаткові пояснення по суті заявлених вимог (а.с. 216-224), у яких на підтвердження правомірності прийнятого рішення та картки відмови митниця вказує, що за результатом вивчення документів, наданих до митниці на підтвердження заявленої митної вартості ТЗ позивача, посадовою особою митниці встановлено, що вартість ТЗ у розмірі 9000,00 Євро визначена на підставі рахунку-фактури від 30.10.2018 №111303344, не включає в себе витрати на транспортування цього ТЗ до місця ввезення на митну територію України. Разом з цим, до митниці не було надано жодного документа, що містить відомості про розмір витрат на транспортування ТЗ позивача до місця ввезення на митну територію України, хоча, як зазначив позивач під час судового засідання 18.04.2019, придбаний ним ТЗ Skoda, модель Superb через наявні механічні пошкодження самостійно не рухався. Зазначає, що відповідно до пункту 5 Методичних рекомендацій посадовою особою Харківської митниці ДФС для визначення митної вартості спірного ТЗ була використана наявна в митного органу інформація щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN-кодом: НОМЕР_3 , що відповідає VIN-коду ТЗ позивача, яка міститься у каталозі програмного продукту "Schwaсke", номер оцінки 016025/28246581 від 20.12.2018. Також митниця зауважує, що опис пошкоджень автомобіля, виявлених під час огляду товару та відображених у акті, суттєво відрізняється від опису пошкоджень, зазначених у ЕМД ІМ 40ДЕ №UA807190/2018/024797 та висновку.

Позивач та його представник в судовому засіданні 13.06.2019 позовні вимоги підтримали, просили суд їх задовольнити повністю.

Представник відповідача у судовому засіданні 13.06.2019 проти позову заперечував, просив відмовити у його задоволенні.

Заслухавши пояснення позивача, його представника та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

З матеріалів справи слідує, що згідно договору купівлі-продажу (купча) від 29.10.2018 ОСОБА_1 придбано у Streicher Automobile Gmb & Co KG транспортний засіб пошкоджений автомобіль легковий для перевезення людей, бувший у використанні, марка Skoda, модель Superb, 1 штука, кузов (VIN) НОМЕР_1 , тип двигуна дизельний, V-1968 см3, потужність 110 кВт, євро 6 номер двигуна немає даних, загальна кількість місць для сидіння включаючи місце водія 5, календарний рік виготовлення 2015, модельний рік виготовлення 2016, за ціною 9000,00 Євро (а.с. 70).

На підставі купчої від 29.10.2018 та інвойсу від 31.01.2019 №111303344 здійснено ввезення на митну територію України вказаного товару (а.с. 69-70).

20.12.2018 до митного поста "Харків автомобільний" Харківської митниці ДФС особою, уповноваженою на декларування ОСОБА_3 , була подана до митного контролю та митного оформлення електронна митна декларація №UA807190/2018/024797 з товаром "пошкоджений автомобіль легковий для перевезення людей, бувший у використанні, марка Skoda, модель Superb, 1 штука, кузов (VIN) НОМЕР_1 , тип двигуна дизельний, V-1968 см3, потужність 110 кВт, євро 6 номер двигуна немає даних, загальна кількість місць для сидіння включаючи місце водія 5, календарний рік виготовлення 2015, модельний рік виготовлення 2016", який надійшов на адресу фізичної особи ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_4 , мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ) (а.с. 149).

Митну вартість товару визначено за основним методом, тобто за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, яка становить 9000,00 Євро.

До ЕМД ІМ 40ДЕ №UA807190/2018/024797 уповноваженою на декларування особою згідно графи 44 були подані наступні документи (з доповненням на зворотній сторінці ЕДМ №UA807190/2018/024797):

- рахунок-фактура (інвойс) від 30.10.2018 №111303344;

- акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 13.12.2018 №205010/2018/418089;

- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ЕР950174;

- висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 19.12.2018 №2321;

- договір про надання послуг митного брокера від 10.12.2018;

- довіреність №1713 від 10.12.2018;

- касовий ордер, що підтверджує сплату митних та інших платежів 0.0..1 від 10.12.2018;

- паспортний документ фізичної особи ММ480240 на ім`я ОСОБА_1 ;

- паспортний документ фізичної особи КН152226 на ім`я ОСОБА_4 .

Під час виконання митних формальностей стосовно задекларованого товару, за результатами застосування АСАУР (СУР), серед іншого, була визначена митна формальність по контролю правильності визначення митної вартості.

В результаті контролю митної вартості товару митним органом встановлено, що надані декларантом документи: 1) не підтверджують в повній мірі задекларований рівень митної вартості; 2) містять розбіжності щодо пошкоджень транспортного засобу у висновку експерта та акту огляду ТЗ; заявлена до митного оформлення вартість не враховує транспортні витрати понесені покупцем від місця придбання ТЗ до кордону України (понесених транспортних витрат та завантаження ТЗ на лафет, тощо).

Керуючись пунктом 5 Методичних рекомендацій посадовими особами митного органу досліджено інформацію з мережі Інтернет щодо вартості ідентичного та/або подібного (аналогічного) товару та встановлено, що вартість даного транспортного засобу складає згідно звіту про оцінку по Schwaсke №016025/28246581 від 20.12.2018, (Schwaсke-Code: № НОМЕР_2 ) 17350,00 Євро.

Враховуючи виявлені критерії ризиків, декларанту було запропоновано подати додаткові документи.

Листом від 26.12.2018 за вих.№1 Магирським ОСОБА_5 до митного органу було надано платіжний документ SWIFT переказ на суму 9000,00 Євро (а.с. 184).

Поряд з цим, позивачем листом від 27.12.2018 за вих.№1 повідомлено Харківську митницю ДФС про неможливість представлення інших додаткових документів для підтвердження митної вартості товару (а.с. 185).

27.12.2018 Харківською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2018/001567/2 (а.с. 78-79), в якому визначено вартість товару - автомобіля Skoda Superb, кузов (VIN) НОМЕР_1 , у сумі 17350,00 Євро. При цьому, у рішенні вказано, що коригування у митної вартості здійснено у відповідності до статті 64 МК України та Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФС України від 11.09.2018 №689, з проведеним в разі необхідності коригуванням передбаченим у главі 9 МКУ тов.№1 17350 Євро.

Як наслідок, відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA807190/2018/01010 (а.с. 80), якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товару за митною декларацією від 20.12.2018 №UA807190/2018/024797 з причин неможливості здійснення митного оформлення товарів в зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняттям рішення про коригування митної вартості товарів №UA807000/2018/001567/2 від 27.12.2018 (вимоги пунктів 3 та 6 статті 54 МК України) (а.с. 80).

Не погодившись з вказаними рішенням та карткою відмови, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку позовним вимогам позивача, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок та методи визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, встановлені розділом ІІІ Митного кодексу України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) і базуються на положеннях Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року.

Так, у статті 17 Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року передбачено, що ніщо в цій Угоді не тлумачиться як таке, що обмежує або ставить під сумнів право митних адміністрацій упевнитися в істинності або точності будь-якої заяви, документа чи декларації, поданих для цілей митного оцінювання.

Отже, у вказаній статті закріплено право митних органів переконатися в правдивості або точності будь-якої заяви, документа або декларації, наданих для цілей митної оцінки, та оцінка ввезеного товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості ввезеного товару або вартості аналогічного товару.

Відповідно до статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Положеннями частини 1 статті 52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Згідно з частиною 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини 2 статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Положеннями частини 3 статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Відповідно до частини 1 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно з частиною 2 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини 3 статті 54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою обставиною, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі №826/5868/16.

Частиною 1 статті 57 МК України передбачено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Згідно з частиною 2 статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частина 3 статті 57 Митного кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Згідно з інформацією, що міститься у договорі купівлі-продажу (купчій) від 29.10.2018 та рахунку-фактурі (інвойсі) від 31.01.2019 №111303344, вартість ввезеного на митну територію України для фізичної особи ОСОБА_1 автомобіля становить 9000,00 Євро (а.с. 69-70).

Сплата ОСОБА_1 коштів за вказаний автомобіль у сумі 9000,00 грн підтверджується також платіжним дорученням в іноземній валюті від 29.10.2018 SWIFT переказ на суму 9000,00 Євро (а.с. 71-72).

З приводу ненадання при митному оформленні товару документів, що підтверджують вартість транспортування товару від місця придбання ТЗ до кордону України (понесених транспортних витрат та завантаження ТЗ на лафет, тощо), суд зауважує, що вартість товару не включає в себе вартості таких транспортних витрат, а відтак, суд погоджується з доводами представника позивача щодо відсутності у його довірителя обов`язку мати в наявності та пред`являти митниці такі документи при митному оформленні автомобіля.

Водночас, суд вважає за доцільне зазначити, що за змістом письмових пояснень позивача, що надійшли до суду 13.06.2019 (а.с. 252), придбаний ним в Німеччині автомобіль Skoda Superb 2,0 ТДІ 2015 року випуску доставлявся в м. Полтава попутно автомобілем його товариша, жодних матеріальних витрат на доставку ТЗ останній не поніс.

В ході судового розгляду справи позивач в підтвердження вартості ввезеного автомобіля зазначив про те, що вказаний автомобіль має пошкодження, що підтверджується актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу, який надавався при митному оформленні разом з ЕМД ІМ 40ДЕ №UA807190/2018/024797 від 20.12.2018 (а.с. 159-160).

Так, згідно вказаного акту у ввезеному автомобілі забруднено та пошкоджено оббивку салону та сидінь, маються сколи та подряпини по всьому кузову, механічні пошкодження переднього лівого крила, передніх лівих дверей, передньої кришки капоту, переднього бампера, заднього правого крила, пошкодження передньої лівої фари, лівої протитуманної фари, задньої правої фари, відсутня подушка безпеки водія, пошкоджено лівий поріг, передню ліву стійку, бачка омиву.

Поряд з цим, суд зауважує, що про наявність аналогічних пошкоджень на ввезеному автомобілі вказано також і у висновку експертного автотоварознавчого дослідження від 19.12.2018 №2321, проведеного Полтавським відділенням Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса.

Посилання митного органу на ту обставину, що опис пошкоджень автомобіля, виявлених під час огляду товару та відображених у акті, суттєво відрізняється від опису пошкоджень, зазначених у ЕМД ІМ 40ДЕ №UA807190/2018/024797 та висновку від 19.12.2018 №2321, судом оцінюються критично, оскільки основна частина пошкоджень, описаних у акті, декларації та висновку повністю співпадають, при цьому, зазначення у декларації та висновку решти незначних пошкоджень фактично зумовлені більш розширеним описом пошкоджень автомобіля, які по суті, є складовими частинами основних пошкоджень.

Також слід відмітити, що за висновком експертного автотоварознавчого дослідження від 19.12.2018 №2321, проведеного Полтавським відділенням Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса, ринкова вартість ввезеного ОСОБА_1 автомобіля Skoda Superb VIN-код НОМЕР_3 , станом на 13.12.2018 складала 188079,89 грн, що по курсу валют на митного оформлення становило 5948,00 Євро.

Суд не заперечує проти того, що вартість імпортованого товару у декларації та висновку різняться (у висновку вартість ТЗ є нижчою), разом з тим, на переконання суду, вказаний висновок експертного автотоварознавчого дослідження від 19.12.2018 №2321, проведеного Полтавським відділенням Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса, є доказом того, що визначаючи митну вартість товару за ціною договору декларант не мав на меті занизити таку вартість, а вказав реальну ціну імпортованого ТЗ.

Таким чином, на переконання суду, надані декларантом документи щодо митного оформлення товару - пошкодженого автомобіля Skoda Superb VIN-код ТМВJH7NP7G7038533 підтверджують митну вартість товару саме у сумі 9000,00 Євро.

Відтак, у відповідача не було обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару за першим методом та, як наслідок, витребування додаткових документів відповідно до частини 3 статті 53 МК України, оскільки подані позивачем під час митного оформлення документи дозволяли митному органу встановити вартість товару.

Водночас, відповідачем у даному випадку вартість товару - пошкодженого автомобіля Skoda Superb VIN-код НОМЕР_3 , що імпортується скориговано із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 МК України та Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФС України від 11.09.2018 №689.

У спірному рішенні про коригування митної вартості товару указано, що визначена митна вартість товару ґрунтується на інформації щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN-кодом: ТМВJH7NP7G7038533, яка міститься у каталозі програмного продукту Schwaсke, номер оцінки продукту 016025/28246581 від 20.12.2018.

З цього приводу суд вважає за доцільне зазначити, що разом з відзивом на позовну заяву відповідачем до суду було надано інформацію щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN-кодом: НОМЕР_3 , яка міститься у каталозі програмного продукту Schwaсke, номер оцінки продукту 016025/28246581 від 20.12.2018, викладену іноземною мовою (а.с. 156-158).

Зважаючи на відсутність можливості співставити та порівняти ввезений ОСОБА_1 транспортний засіб з транспортним засобом, зазначеним у цій інформації, суд зобов`язав митний орган надати україномовний переклад такої інформації.

У подальшому, на виконання вимог суду, відповідач надав переклад інформації щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN-кодом: НОМЕР_3 , яка міститься у каталозі програмного продукту Schwaсke, номер оцінки продукту 016025/28246581 від 20.12.2018, українською мовою (а.с. 225-227).

За змістом вказаної інформації вартість зазначеного у ній транспортного засобу Skoda Superb VIN-код НОМЕР_3 , що відповідає марці ввезеного позивачем транспортного засобу, становить 18078,00 Євро.

Разом з тим, в результаті порівняння цих двох автомобілів судом встановлено, що основною їх відмінністю є те, що автомобіль, імпортований позивачем, має ряд пошкоджень кузову та салону автомобіля, натомість, автомобіль, на який посилається митний орган, за змістом інформації щодо оцінки вживаного ТЗ за VIN-кодом: НОМЕР_3 , яка міститься у каталозі програмного продукту Schwaсke, номер оцінки продукту 016025/28246581 від 20.12.2018, жодних пошкоджень не містить.

Вказаною обставиною пояснюється наявність різниці між вартістю автомобіля, ввезеного ОСОБА_1 (9000,00 Євро), та автомобіля, на який посилається митний орган (18078,00 Євро).

Таким чином, на переконання суду, наявність в програмному продукті Schwaсke митного органу інформації про те, що схожий товар раніше був розмитнений із зазначенням більшої митної вартості, жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Відтак, відповідачем не доведено наявності у нього обґрунтованого сумніву у заниженні заявленої позивачем митної вартості при розмитненні товару пошкодженого автомобіля легкового для перевезення людей, бувшого у використанні, марки Skoda, модель Superb, кузов (VIN) НОМЕР_1 , а отже, і підстав коригування митної вартості вказаного товару за резервним методом.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 27.12.2018 №UA807000/2018/001567/2.

Щодо наявності підстав для визнання протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів і транспортних засобів комерційного призначення від 27.12.2018 №UA807190/2018/01010, суд зазначає наступне.

Положеннями частин 1, 2 статті 256 МК України визначено, що відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Відповідно до частин 9, 10 статті 264 МК України орган доходів і зборів не має права відмовити у прийнятті митної декларації, якщо виконано всі умови, встановлені цим Кодексом.

Відмова органу доходів і зборів у прийнятті митної декларації повинна бути вмотивованою, а про причини відмови має бути письмово повідомлено декларанта.

Частиною 12 цієї статті Кодексу передбачено, що у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Таким чином, картка відмови у прийнятті митної декларації та у митному оформленні (випуску) товарів є документом, що формалізує негативне для декларанта рішення посадової особи органу доходів і зборів про завершення процедури декларування товарів, заявлених до митного оформлення на підставі конкретної митної декларації.

Стаття 24 МК України гарантує кожній особі право оскаржити рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників, якщо вважає, що цими рішеннями, діями або бездіяльністю порушено її права, свободи чи інтереси.

Судом встановлено, що спірна картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів і транспортних засобів комерційного призначення від 27.12.2018 №UA807190/2018/01010 вмотивована прийняттям митним органом спірного рішення про коригування митної вартості товару, неправомірність якого підтверджено у ході розгляду цієї справи.

За таких обставин, зазначена картка відмови також є протиправною та підлягає скасуванню.

Таким чином, позов ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , рнокпп НОМЕР_4 ) до Харківської митниці ДФС (вул. Короленка, 16-б, м. Харків, 61003, ) про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів від 27 грудня 2018 року №UA807000/2018/001567/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 27 грудня 2018 року №UA807190/2018/01010.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_4 ) за рахунок бюджетних асигнувань Харківської митниці ДФС () судові витрати по сплаті судового збору в загальній сумі 3407,94 грн (три тисячі чотириста сім гривень дев`яносто чотири копійки).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням особливостей подання апеляційних скарг, встановлених пунктом 15.5 частини 1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції від 03.10.2017 року.

Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 18 червня 2019 року.

Суддя О.В. Гіглава