Справа № 826/9451/16
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2019-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 червня 2019 року № 826/9451/16

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі колегії суддів: головуючого судді Пащенка К.С., суддів: Чудак О.М., Шейко Т.І., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу
за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Мета-Капітал»
до1) Державної фіскальної служби України 2) Маріупольської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Донецькій області
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет споруГоловне управління ДФС у Донецькій області
провизнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії
представники сторін:позивача - Бондарчук І.В., Кашелєва І.В.; відповідачів - Чекма Т.М.,
ВСТАНОВИВ:

21.06.2016 Товариство з обмеженою відповідальністю «Мета-Капітал» (далі - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної фіскальної служби України та Ворошиловського районного в м. Донецьку відділення Маріупольської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області (надалі - відповідачі), у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України та Ворошиловського районного в м. Донецьку відділення Маріупольської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку ТОВ «Мета-Капітал» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 58 704 217 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - СЕА ПДВ) у визначений законом термін;

- зобов`язати Державну фіскальну службу України станом до 31.07.2015 збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку ТОВ «Мета-Капітал» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 58 704 217,00 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з СЕА ПДВ.

Справу відповідно до протоколу автоматизованого розподілу було передано для вирішення судді Федорчуку А.Б.

22.06.2016 ухвалою суду було відкрито провадження в адміністративній справі № 826/9451/16 та призначено її до розгляду в судовому засіданні на 22.08.2016.

15.08.2016 на підставі подання №2170 адміністративну справу №826/9451/16 відповідно до протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів було передано на вирішення колегії суддів у складі: Федорчука А Б. (головуючий), Кобилянського К.М., Мазур А.С.

22.08.2016 представником позивача було подано заяву про розгляд справи в порядку письмового провадження, а представником відповідача-1 - пояснення, в яких зазначено, що, згідно бази даних ДФС, позивач 17.07.2016 подав до ДПІ у Ворошиловському районі м. Донецька декларацію з ПДВ за червень місяць 2015 року №. У вказаній декларації значення рядка 24 («сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду») складає 59 206 345,00 грн., значення рядка 31 («сума непогашеного від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду) складає («мінус» 502 128,00 грн.); позивачу не збільшено реєстраційний ліміт на суму від`ємного значення, що задекларована у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, через некоректне заповнення розділу IV декларації з ПДВ: Порядком заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів №966 від 23.09.2014 (далі - Порядок №966) передбачено, що всі показники декларації повинні мати позитивне значення окрім рядків коригування податкових зобов`язань та податкового кредиту.

Судове засідання, призначене на 22.0.2016, не відбулося через перебування судді Мазур А.С. у відпустці.

29.08.2016 до суду поштою від Маріупольської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій надійшли заперечення на адміністративний позов, в якому зазначено, що не проведення збільшення суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні в СЕА ПДВ, зумовлено тим, що подана податкова декларація з ПДВ за червень 2015 року (реєстраційний № від 17.07.2015) заповнена з порушенням вимог Порядку №966, а саме: рядок 31 декларації має від`ємне значення та рядок 27 декларації дорівнює 0, замість (-) 502,1 тис. грн. у зв`язку з тим, що на суму, яку платник зменшує у додатку 2 до декларації, було збільшено ліміт у СЕА ПДВ. Пунктом 50.1 ст. 50 ПК України передбачено, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою, чинною на час подання уточнюючого розрахунку. Уточнюючі розрахунки до податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року позивачем не надавались.

На підставі протоколу автоматичної заміни складу колегії суддів від 02.02.2017 адміністративну справу № 826/9451/16 було передано на вирішення колегії суддів у складі: Федорчука А Б. (головуючий), Келеберди В.І., Мазур А.С.

12.04.2017 позивачем надано суду документи на підтвердження зміни свого місцезнаходження із м. Донецьк, вул. Постишева, 117 на м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 19/21.

23.05.2017 директором позивача ОСОБА_1 через канцелярію суду подано клопотання про розгляд адміністративної справи №826/9451/16 в порядку письмового провадження.

24.05.2017 суд ухвалив здійснювати розгляд справи в порядку письмового провадження на підставі ч. 4 ст. 122 КАС України (в редакції до 15.12.2017).

10.10.2017 на підставі розпорядження керівника апарату суду №4152 від 10.10.2017 адміністративну справу №826/9451/16 відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу було передано на вирішення колегії суддів у складі: Пащенка К.С. (головуючий), Келеберди В.І., Мазур А.С.

01.11.2017 адміністративну справу №826/12919/16 було прийнято до провадження суддею Пащенком К.С. та призначено її до розгляду в судовому засіданні у складі колегії із трьох суддів на 06.12.2017.

06.12.2017 на підставі протоколу автоматизованого визначення складу колегії суддів адміністративну справу №826/9451/16 було передано на вирішення колегії суддів у складі: Пащенка К.С. (головуючий), Чудак О.М., Шейко Т.І. Призначене на цей день судове засідання було відкладено на 14.02.2018 через першу неявку позивача.

14.02.2018 судом в засіданні було оглянуто декларації з ПДВ, подані позивачем з лютого по серпень 2015 року, та витребувано від відповідача-1 витяги з облікових карток, у зв`язку із чим у засіданні було оголошено перерву до 11.04.2018.

11.04.2018 представником третьої особи до суду подано клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції через Орджонікідзевський районний суд міста Маріуполя. Також третьою особою суду було надано відзив на адміністративний позов, зміст якого аналогічний змісту заперечень відповідачів: непроведення збільшення суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні в СЕА ПДВ, зумовлено тим, що подана податкова декларація з ПДВ за червень 2015 року (реєстраційний № від 17.07.2015) заповнена з порушенням вимог Порядку №966. У судовому засіданні було оголошено перерву. Окрім того ухвало суду, відповідно до ч. 3 ст. 77 КАС України, було витребувано від відповідача-1 зворотній бік облікової картки позивача з податку на додану вартість за період з 01.01.2014 по 31.12.2015. Також судом було задоволено клопотання третьої особи та призначено справу до розгляду у судовому засіданні в режимі відеоконференції на 30.05.2018.

21.05.2018 представником третьої особи через канцелярію суду були подані засвідчені копії витягу з особового рахунку (КОР) позивача з податку на додану вартість за 2014 та 2015 роки.

30.05.2018, заслухавши в судовому засіданні представників сторін та зважаючи на заявлене клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, суд ухвалив адміністративну справу №826/9451/16, відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України, розглядати в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.06.2019 здійснено заміну відповідача-2 у справі № 826/9451/16, а саме: з Ворошиловського районного в м. Донецьку відділення Маріупольської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області на його правонаступника - Маріупольську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Донецькій області (ідентифікаційний код - 42098368, адреса: 87549, Донецька обл., м. Маріуполь, вул. А. Куїнджі, буд. 93).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

17.07.2015 позивач подав до ДПІ у Ворошиловському районі м. Донецька Головного Управління ДФС у Донецькій області податкову декларацію з ПДВ за червень 2015 року, (реєстраційний № ), згідно з якою, зокрема, задекларовані наступні показники: код рядка 24 (сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 22.1 + рядок 23.3) (переноситься до рядка 20.1 наступного звітного (податкового) періоду) - 59 206 345 грн.; код рядка 29 (збільшено/зменшено залишок від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів) - (мінус) 502 128,00 грн., код рядка 31 (сума непогашеного від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду (рядок 26 - рядок 27 + рядок 28 (+ чи - ) + рядок 29 - рядок 30) (переноситься до рядка 26 наступного звітного (податкового) періоду) - (мінус) 502 128,00 грн. Відповідно до наданих позивачем пояснень, рядок 29 декларації з ПДВ містить від`ємне значення у зв`язку з поданням позивачем 26.06.2015 уточнюючих розрахунків податкових зобов`язань з ПДВ у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок за серпень та жовтень 2013 року, а відображення цих уточнень саме у рядку 29 обумовлено приписами Порядку №966

Відповідно до ч. 4 п. 11 Закону України від 16.07.2015 №643-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» (надалі - Закон №643) до 31.07.2015 зареєстрованим платникам податків, без проведення перевірок, передбачених статтею 200 цього Кодексу, автоматично збільшується значення рахунку в СЕА на суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість за червень 2015 року. Однак відповідач-1 не зробив це ані до 31.07.2015, як це встановлено Законом №643, ані після цієї дати, що підтверджується витягами з системи електронного адміністрування ПДВ №1 від 17.07.2015, №19314936 від 19.08.2015, №29314134 від 29.07.2015 та №16317509 від 16.12.2015. Вважаючи такі дії протиправними, позивач звернувся до суду.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу своїх дій і рішень, на відповідність вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Основні принципи функціонування СЕА ПДВ визначено ст. 2001 ПК України, якою доповнено вказаний Кодекс Законом України від 28.12.2014 №71-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи», що набрав чинності 01.01.2015.

Відповідно до п. 2001.1, п. 2001.2 ст. 2001 ПК України (у редакції до 29.07.2015), система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку: суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних; суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України; суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України. Платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

На виконання приписів вказаної норми ПК України постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 затверджено Порядок електронного адміністрування ПДВ (далі - Порядок №569), яким визначено механізм відкриття та закриття рахунків у СЕА ПДВ, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.

Відповідно до п. 1 Порядку №569, СЕА ПДВ запроваджується поетапно: на перехідний період (до 01.07.2015 або іншої дати, визначеної окремим рішенням Верховної Ради України про скорочення такого періоду) - у тестовому режимі; із зазначеної дати - на постійній основі. При цьому п. 35 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України встановлено, що період із 01.02.2015 до 01.07.2015 є перехідним періодом, протягом якого реєстрація податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється без обмеження сумою податку, обчисленою за формулою, визначеною п. 2001.3 ст. 2001 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 Порядку №569, рахунок у системі електронного адміністрування податку (далі - електронний рахунок) - рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для досягнення розміру суми, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстрі), а також у сумі, необхідній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань. Кошти з такого рахунка підлягають перерахуванню до бюджету та/або на спеціальний рахунок.

Відповідно до п. 2001.3 ст. 2001 ПК України (у редакції до 29.07.2015) платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (УНакл), обчислену за такою формулою:

УНакл = УНаклОтр + УМитн + УПопРах - УНаклВид - УВідшкод - УПеревищ, де:

УНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

УМитн - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

УПопРах - загальна сума поповнення рахунку в системі електронного адміністрування податку з поточного рахунку платника;

УНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

УВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

УПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

29.07.2015 набрав чинності Закон України від 16.07.2015 №643-VІІІ «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість», відповідно до якого, всі складові формули, визначені приписами п. 2001.3 ст. 2001 ПК України, на третій робочий день після набрання чинності цим Законом дорівнюють нулю, крім значень її складових УНаклОтр, УНаклВид та УМитн, що були сформовані починаючи із 01.07.2015 (п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України). Під час обрахунку показників УНаклОтр та УНаклВид також використовуються розрахунки коригування, складені починаючи із 01.07.2015 та зареєстровані в Єдиному реєстрі податкових накладних, до податкових накладних, складених до 01.07.2015, що підлягали наданню покупцям - платникам податку. Для обрахунку показників УНаклОтр, УНаклВид та УМитн використовуються документи (податкові накладні, розрахунки коригування, митні декларації, аркуші коригування та додаткові декларації), складені починаючи із 01.07.2015. Під час обрахунку суми УНакл також використовуються показники, визначені п. 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» цього Кодексу (абзаци 9 та 10 п. 2001.3 ПК України).

Згідно з п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, станом на третій робочий день після дати набрання чинності Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на додану вартість» зареєстрованим платникам податку значення суми податку (позитивне або від`ємне), на яку такий платник має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначене п. 2001.3 ст. 2001 цього Кодексу, та значення усіх її складових, визначених цим Кодексом, дорівнюють нулю, крім значень її складових УНаклОтр, УНаклВид та УМитн, що були сформовані починаючи із 01.07.2015 року. Зареєстрованим платникам податку таке значення автоматично збільшується контролюючим органом до 31.07.2015 для платників податків, що застосовують звітний (податковий) період місяць, без проведення перевірок, передбачених ст. 200 цього Кодексу, на суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, та суму непогашеного від`ємного значення попередніх звітних (податкових) періодів на кінець поточного звітного (податкового) періоду, що зазначено в податковій звітності з податку на додану вартість, у якій відображаються розрахунки з бюджетом та/або відображаються операції, що стосуються спеціального режиму оподаткування відповідно до ст. 209 цього Кодексу, за червень 2015 року. На таку суму платником податку збільшується розмір суми податкового кредиту за звітний (податковий) період (липень 2015 року). Суми такого від`ємного значення можуть бути перевірені контролюючим органом у загальновстановленому порядку.

30.07.2015 ДФС оприлюднила план заходів ДФС для забезпечення реалізації норм Закону №643 з удосконалення СЕА ПДВ, в розділі ІІІ якого передбачено обнуління показників та перерахунок суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, для зареєстрованих платників податку. Зокрема з 00 годин 00 хвилин 03.08.2015 (на початок третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) ДФС буде проведено обнуління суми податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (УНакл), сформовану відповідно до п. 2001.3 ст. 2001 та п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, та значення усіх її складових, визначених ПК України, крім показників УНаклОтр, УМитн та УНаклВид, що були сформовані, починаючи із 01.07.2015. Протягом 03.08.2015 (третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643) сума УНакл зареєстрованим платникам податку збільшиться на:

- суму середньомісячного розміру сум ПДВ, задекларованих платником до сплати до бюджету та погашених або розстрочених за останні 12 звітних місяців/4 квартали (Уовердрафт);

- суму помилково та/або надміру сплачених грошових зобов`язань з ПДВ станом на 01.07.2015 оку (УПерепл);

- суму від`ємного значення податку, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого платником у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року;

- суму залишків коштів на електронних рахунках платників у системі електронного адміністрування ПДВ станом на початок робочого дня 03.08.2015 за вирахуванням сум, заявлених платником у складі податкової звітності з податку за звітний (податковий) період за червень 2015 року до перерахування з електронного рахунку до бюджету в рахунок сплати податкових зобов`язань з податку та/або на поточний рахунок платника відповідно до п. 2001.6 ст. 2001 цього Кодексу, також така сума зменшується на суму податкових зобов`язань, задекларованих платником за звітний (податковий) період за червень 2015 року/II квартал 2015 року.

На кінець третього робочого дня після дня набрання чинності Законом №643 сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (УНакл), буде обрахована на підставі оновлених значень усіх її складових та інших показників, які згідно з вимогами п. 34 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною п. 2001.3 ст. 2001 ПК України.

Планом заходів окремо зазначено, що у зв`язку із переведенням роботи системи електронного адміністрування ПДВ в штатний режим:

- починаючи із 04.08.2015 реєстрація в ЄРПН податкових накладних та розрахунків коригування, складених до 01.07.2015, здійснюватиметься без обмеження сумою УНакл;

- до 20.08.2015 платникам податку, що застосовують звітний податковий період квартал, сума податку, на яку платник має право зареєструвати податкову накладну/розрахунок коригування в ЄРПН (УНакл), буде збільшена на суму від`ємного значення, непогашеного станом на 01.07.2015 та задекларованого у рядках 24 та 31 податкової декларації з ПДВ за ІІ квартал 2015 року.

Відповідно до пп. 4 п. 34 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, визначальним фактором для автоматичного збільшення реєстраційної суми у СЕА ПДВ на суму від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного періоду, є зазначення такої суми саме в податковій звітності з ПДВ платника податку.

До податкової звітності з ПДВ, відповідно до п. 8 розділу 1 Порядку №966, належать: податкова декларація з податку на додану вартість з додатками; уточнюючий розрахунок податкових зобов`язань з податку на додану вартість у зв`язку з виправленням самостійно виявлених помилок з додатками; розрахунок податкових зобов`язань, нарахованих отримувачем послуг, не зареєстрованим як платник податку на додану вартість, які постачаються нерезидентами, у тому числі їх постійними представництвами, не зареєстрованими платниками податків, на митній території України.

Відтак, податкова декларація з податку на додану вартість, подана позивачем до контролюючого органу, є формою податкової звітності з ПДВ, а отже, сформовані у ній показники (зокрема у рядку 24 та 31) мали бути враховані при автоматичному збільшенні суми, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування, на величину від`ємного значення.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам відповідач-1, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності своїх дій (бездіяльності). При цьому доводи відповідачів та третьої особи щодо наявності порушень при заповненні платником податків податкової декларації за червень 2015 року є необґрунтованими та спростовуються наявністю прийнятої податкової декларації з ПДВ за червень 2015 року, що підтверджується квитанцією №2 без будь-яких зауважень. Крім того, правильність заповнення платником податків додаткової декларації з ПДВ за червень 2015 року встановлено проведеною податковим органом камеральною перевіркою.

Так, відповідно до п. 200.10 ст. 200 ПК України, протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації, контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у ній даних.

У відповідності до п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Відповідно до п. 86.2. ст. 86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Оскільки акт за результатами проведеної камеральної перевірки не складався, суд відкидає посилання відповідачів та третьої особи на ту обставину, що податкова декларація з ПДВ, подана позивачем за червень 2015 року, не відповідала встановленим вимогам до податкової звітності (містила помилки).

За ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

У Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 20.05.2019 (справа № 417/3668/17).

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що вимоги позивача до відповідача-1 є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню. Одночасно із цим, позовна вимога про визнання протиправною бездіяльності Ворошиловського районного в м. Донецьку відділення Маріупольської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області судом задоволена бути не може, оскільки розрахунок реєстраційного ліміту, відповідно до п. 10 Положення № 569, відноситься до компетенції ДФС, а відтак порушення прав та законних інтересів позивача відбулося саме внаслідок реалізації відповідачем-1 його владних управлінських функцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з наявної у матеріалах справи копії платіжного доручення від 27.05.2016 №409, позивачем під час звернення з позовом до суду сплачено судовий збір у розмірі 2 756,00 грн., які мають бути йому компенсовані за рахунок бюджетних асигнувань відповідача у справі - суб`єкта владних повноважень.

На підставі викладеного, керуючись статтями 6, 72-77, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправною бездіяльність Державної фіскальної служби України по незабезпеченню автоматичного збільшення суми, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю «Мета-Капітал» має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 58 704 217 грн. у системі електронного адміністрування податку на додану вартість у визначений законом термін.

3. Зобов`язати Державну фіскальну службу України (адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) станом до 31.07.2015 збільшити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість суму, на яку Товариство з обмеженою відповідальністю «Мета-Капітал» (адреса: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 19/21, ) має право реєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних на величину від`ємного значення за червень 2015 року у розмірі 58 704 217 грн. та відобразити відповідне збільшення у витягу з системи електронного адміністрування ПДВ.

4. У іншій частині у задоволенні позову відмовити.

5. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мета-Капітал» (адреса: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 19/21, ) за рахунок бюджетних асигнувань Державної фіскальної служби України (адреса: 04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ) понесені ТОВ «Мета-Капітал» витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 756,00 грн. (дві тисячі сімсот п`ятдесят шість гривень).

Рішення відповідно до ст. 255 КАС України набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма часниками справи, якщо таку скаргу не було подано, а у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до пп. 15.5 п. 1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Головуючий суддя К.С. Пащенко

Судді О.М. Чудак

Т.І. Шейко