Справа № 440/882/19
Суддя: Є.Б. Супрун
Дата ухвалення: 2019-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/882/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі:

судді Супруна Є.Б.,

за участю:

секретаря судового засідання Пуленко М.І.,

представника позивача за довіреністю Ричинди В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження справу №440/882/19 за позовом Державної архітектурно-будівельної інспекції України до ОСОБА_1 про знесення самочинного будівництва,

В С Т А Н О В И В:

12 березня 2019 року Державна архітектурно-будівельна інспекція України (надалі - позивач, ДАБІ України) звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому просить зобов`язати ОСОБА_1 за власний рахунок знести самочинно добудовану до літньої кухні господарську будівлю по АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на факт виявлення під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю самочинної добудови відповідачем господарської будівлі на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети. Оскільки позивач не виконала вимоги припису щодо знесення самочинно збудованої прибудови, то позивач просить зобов`язати відповідача виконати вимогу припису №3 від 12.01.2018 щодо знесення самочинної будівлі у судовому порядку.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 14.03.2019 в порядку частини третьої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України направлено запит до виконавчого комітету Лохвицької міської ради Полтавської області за останнім відомим місцем реєстрації відповідача про надання інформації щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) фізичної особи.

04.04.2019 до суду надійшла відповідь, за змістом якої ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 .

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 09.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у даній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом учасників справи.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала, просила позов задовольнити у повному обсязі.

Відповідач у судове засідання не з`явилася. Натомість надіслала до суду клопотання від 23.04.2019, в якому просить здійснити розгляд справи без її участі, а також надати їй додатковий час для знесення самочинно добудованої будівлі та скасувати штраф у розмірі 5100,00 грн (а.с. 69).

Відповідно до частини першої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті за даної явки.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що 28.11.2017 на гарячу лінію Урядового контактного центру надійшло звернення гр. ОСОБА_2 , у якому той повідомив, що його сусіди за адресою: АДРЕСА_2 ( ОСОБА_1 ) збудували незаконну будівлю з цегли, яка прилегла до його будинку. Обурений тим, що сусіди не отримали дозволу від заявника та компетентних органів влади, заявник звертався до Департаменту ДАБІ в м. Полтава з цього приводу. Просив вжити заходів щодо демонтування незаконно збудованої будівлі та вжити заходів щодо бездіяльності директора ДАБІ ОСОБА_3 . (а.с. 11).

З метою встановлення фактичних обставин справи за зверненням ОСОБА_2 . Департаментом ДАБІ у Полтавській області було прийнято наказ від 09.01.2018 №2П, яким передбачено проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: "Будівництво господарської будівлі" по провулку АДРЕСА_1 в м. Лохвиця, замовник ОСОБА_1 , проживає по АДРЕСА_2 (а.с. 12).

На підставі направлення для проведення позапланової перевірки від 09.01.2018 №5 Департаментом ДАБІ у Полтавській області у присутності відповідача у період з 10.01.2018 по 12.01.2018 посадовими особами позивача була проведена позапланова перевірка дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція літньої кухні з добудовою господарської будівлі" по пров. Тесленка, 23 в м. Лохвиця Лохвицького району Полтавської області.

За результатом проведеної перевірки Департаментом ДАБІ у Полтавській області був складений акт перевірки від 12.01.2018 №12.01.2018, в якому зафіксовано, що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкт: "Реконструкція літньої кухні з добудовою господарської будівлі по АДРЕСА_1 м. АДРЕСА_1 Полтавської області" зареєстрованого Департаментом ДАБІ у Полтавській області від 27.09.2016 за №69 наведені недостовірні дані: у замовника відсутні документ, який підтверджує право власності або користування земельною ділянкою та будівельний паспорт. Будівництво здійснено самочинно за відсутності земельної ділянки, що відведена для цієї мети (а.с. 14-22).

При цьому встановлено, що згідно з наданим відповідачем технічним паспортом станом на 05.01.2004 ОСОБА_1 здійснено реконструкцію літньої кухні, яка була збудована в 1975 році та подарована відповідачу. Реконструкція здійснена у 2014 році шляхом добудови господарської будівлі.

За результатами проведеної перевірки реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: "Реконструкція літньої кухні з добудовою господарської будівлі по АДРЕСА_1 " від 27.09.2016 за №69 було скасовано наказом Департаменту ДАБІ у Полтавській області від 18.01.2018 за №5 (а.с. 35).

За фактом встановленого порушення Департаментом ДАБІ у Полтавській області відносно відповідача складено протокол про адміністративне правопорушення від 12.01.2018 №П 03-18 (а.с. 30-31) та припис від 12.01.2018 №3, у якому від ОСОБА_1 вимагалося усунути виявлені порушення у термін до 12.07.2018, а саме - самочинно реконструйовану за рахунок прибудови літню кухню по пров. Тесленка, 23 в м. Лохвиця привести у попередній стан за рахунок знесення самочинно прибудованої прибудови (а.с. 29) Примірники документів відповідач отримати відмовилася.

На виконання вимог ст. 256 КУпАП, п. 21 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553 примірники акту перевірки, протоколу та припису направлено поштою та вручено гр. ОСОБА_1 22.01.2018.

22.01.2018 за результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення Департаментом ДАБІ у Полтавській області винесено постанову №П 4-18, відповідно до якої гр. ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4250,00 грн (а.с. 32-33). Постанову направлено поштою та вручено особисто ОСОБА_1 26.01.2018.

З метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису відповідно до абзацу 7 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553 та на підставі направлення для проведення позапланового заходу від 13.12.2018 №540 Департаментом ДАБІ у Полтавській області проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Реконструкція літньої кухні з добудовою господарської будівлі по АДРЕСА_1 ", за результатами якої складено акт від 18.12.2018 №18.12.2018 (а.с. 37-45).

Перевіркою встановлено, що вимоги припису №3 від 12.01.2018 щодо знесення самочинно прибудованої прибудови та приведення будівлі літньої кухні в попередній стан по пров. Тесленка, 23 в м. Лохвиця - не виконано.

На цій підставі Департаментом ДАБІ у Полтавській області складено протокол про адміністративне правопорушення від 18.12.2018 №П-62-18 (а.с. 49-50).

За результатами розгляду матеріалів справи про адміністративне правопорушення постановою ДАБІ у Полтавській області на ОСОБА_1 накладено штраф у розмірі 5100,00 грн (а.с. 51-52).

У зв`язку з невиконанням відповідачем вимог припису щодо усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" від 20.05.1999 №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294 Державна архітектурно-будівельна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду. Пунктом 7 Положення визначено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Згідно з п. 1 Положення про Департамент Держархбудінспекції у Полтавській області, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 12.06.2017 №931, Департамент Держархбудінспекції у Полтавській області є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Держархбудінспекції.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

За приписами частини першої статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

Аналіз наведених вище положень дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Положеннями частини першої статті 376 Цивільного кодексу України визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі № 6-130цс від 04.12.2013, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

За приписами частини сьомої статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 27 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Отже, ОСОБА_1 у повідомленні про початок виконання будівельних робіт на об`єкті: "Реконструкція літньої кухні з добудовою господарської будівлі по АДРЕСА_1 ", зареєстрованого Департаментом 27.09.2016 за №69, наведені недостовірні дані, які з урахуванням положень ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

З аналізу положень статті 38 Закону №3038-VI право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить відповідним органам державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Судом встановлено, що припис про усунення порушень належним чином вручений відповідачу. Правом на їх оскарження відповідач не скористалася. Станом на день розгляду справи вимоги припису про усунення порушень відповідач не виконала, чим допустила істотні порушення будівельних норм і правил.

У своєму клопотанні від 23.04.2019 ОСОБА_1 фактично визнала факт добудови господарської будівлі самочинним будівництвом.

За таких обставин, на підставі положень статті 376 Цивільного кодексу України суд вважає обґрунтованою вимогу позивача про зобов`язання ОСОБА_1 знести за власний рахунок самочинно добудовану до літньої кухні господарську будівлю по АДРЕСА_1 .

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог, а тому вважає за необхідне задовольнити позов у повному обсязі.

При цьому суд зауважує, що клопотання ОСОБА_1 про надання додаткового часу для знесення самочинної добудови на даному етапі задоволеним бути не може, оскільки стосується порядку виконання судового рішення, яке набрало законної сили. Дане рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Прохання Фомічової Н.М. щодо скасування штрафу у розмірі 5 100,00 грн задоволеним також бути не може, оскільки становить самостійний предмет та підставу позову, право на заявлення якого належить позивачу.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Державної архітектурно-будівельної інспекції України (вул. Лесі Українки, 26, м. Київ, 01133, ) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про знесення самочинного будівництва задовольнити.

Зобов`язати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за власний рахунок знести самочинно добудовану до літньої кухні господарську будівлю по АДРЕСА_1 .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду з урахуванням положень п.п. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст судового рішення складений 10.06.2019.

Суддя Є.Б. Супрун