Справа № 459/1333/19
Суддя: Братичак Уляна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №459/1333/19
У Х В А Л А

про прийняття справи до провадження

та залишення позовної заяви без руху

13 червня 2019 року

Суддя Львівського окружного адміністративного суду Братичак Уляна Володимирівна, перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Червоноградської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до Червоноградського міського суду Львівської області з позовною заявою, в якій просить:

- визнати бездіяльність Червоноградської міської ради протиправною по залишенні без розгляду вимоги ОСОБА_1 від 05.03.2019 про визнання права користування земельними ділянками з кадастровими номерами: НОМЕР_1 НОМЕР_2 , 46 НОМЕР_3 , 46 НОМЕР_4 02: НОМЕР_5 , 46 НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 ;

- зобов`язати Червоноградську міську раду визнати право користування ОСОБА_1 на умовах договорів суборенди з ОСОБА_2 . земельними ділянками з кадастровими номерами: НОМЕР_14 , НОМЕР_15 , 46 НОМЕР_16 , 46 НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 , НОМЕР_12 , НОМЕР_13 .

Ухвалою Червоноградського міського суду Львівської області від 16.05.2019 року адміністративну справу №459/1333/19 передано на розгляд до Львівського окружного адміністративного суду.

Справа надійшла до Львівського окружного адміністративного суду 11.06.2019 року. У відповідності до ч.3 ст.18, підп.15.2 п.15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №459/1333/19 визначено головуючого суддю Братичак У.В.

Згідно ч.2 ст.30 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративна справа, передана з одного адміністративного суду до іншого в порядку, встановленому статтею 29 цього Кодексу, повинна бути прийнята до провадження адміністративним судом, до якого вона надіслана.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне прийняти адміністративну справу №459/1333/19 до свого провадження.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Положеннями ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено форму та зміст адміністративного позову, встановлено вимоги до позовної заяви, а також документи, які слід додавати до такої.

Згідно ч.1 ст.160 вищевказаного Кодексу, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Окрім того, за правилами ч.5 цієї статті, в позовній заяві, зокрема, зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Проте, всупереч вказаним імперативним вимогам процесуального закону, позивач не зазначив у позовній заяві про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав, що не узгоджується з приписами Кодексу адміністративного судочинства України.

Окрім того, за змістом ч.3 ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Разом з тим, позивач в прохальній частині просить суд відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до ухвалення рішення по справі.

Вирішуючи подане клопотання, суд враховує таке.

Відповідно до ч.1 ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України Про судовий збір, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Таким чином, звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених ст.133 Кодексу адміністративного судочинства України та ст.8 Закону України Про судовий збір, є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).

Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а право суду на власний розсуд звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір).

Водночас, з аналізу ст.8 Закону України Про судовий збір вбачається, що суд може відстрочити сплату судового збору лише за вичерпних умов. При цьому, приписами цієї статті чітко визначено перелік умов, а також суб`єктні та предметні критерії, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

При цьому позивачем не надано суду жодних доказів на підтвердження його матеріального становища (податкова декларація про доходи, довідка про заробітну плату, пенсію, стипендію, довідка про склад сім`ї тощо).

За вказаних обставин та з урахуванням встановленого наведеними законодавчими приписами режиму правового регулювання питання відстрочення сплати судового збору, визначених законодавцем умов та підстав для цього, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Окрім цього, позивач не подав будь-яких доказів на підтвердження виникнення у нього можливості сплатити судовий збір до ухвалення судового рішення у справі.

Вказані висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 05.09.2018 року (справа №810/2386/17).

Відповідно до підп.1 п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Згідно з абз.4 ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 року №2629-VIII, у 2019 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць, для працездатних осіб, станом на 01.01.2019 року встановлено у розмірі 1921,00 грн.

В силу вимог абз.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. А тому, за подання даної позовної заяви позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 1536,80 грн (768,40 грн*2).

Наведене вище свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам, встановленим ст.ст.160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.1 ст.169 вищевказаного Кодексу, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, враховуючи виявлені недоліки, позовну заяву належить залишити без руху, а позивачу встановити спосіб і строк їх усунення. Роз`яснити позивачу, що у випадку усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважатиметься поданою у день первинного її подання до адміністративного суду.

Керуючись ст.ст.18, 22, 30, 160, 161, 169, 248, 256, 293, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

п о с т а н о в и л а:

1. Прийняти адміністративну справу №459/1333/19 до свого провадження.

2. Позовну заяву ОСОБА_1 до Червоноградської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії залишити без руху для усунення зазначених в мотивувальній частині ухвали недоліків шляхом подання в канцелярію Львівського окружного адміністративного суду (м.Львів, вул.Чоловського,2, 79018) в десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали: власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача з тим самим предметом та з тих самих підстав; оригіналу документа про сплату судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру (в сумі 1536,80 грн.).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Братичак Уляна Володимирівна