Справа № 855/151/19
Суддя: Земляна Галина Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 855/151/19
УХВАЛА

18 червня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Земляної Г.В. та суддів Ісаєнко Ю.А., Лічевецького І.О., перевіривши матеріали позовної заяви кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В :

18 червня 2019 року кандидат в народні депутати України ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду з адміністративним позовом до Центральної виборчої комісії (далі - відповідач), в якому просив:

- визнати незаконною та скасувати Постанову Центральної виборчої комісії від 10 червня 2019 року № 972;

- зобов`язати Центральну виборчу комісію зареєструвати ОСОБА_1 , кандидатом в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі № 163 (місто Тернопіль).

Позовні вимоги мотивовані тим, що 05 червня 2019 року ОСОБА_1 подано заяву до Центральної виборчої комісії про самовисування кандидатом в народні депутати України в одномандатному виборчому окрузі № 163 на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року. Однак, Центральна виборча комісія Постановою від 10 червня 2019 року протиправно не зареєструвала позивача кандидатом в народні депутати України на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року. У зв`язку з чим позивач звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду як до суду першої інстанції в порядку ч. 3 ст. 273 КАС України.

Розглянувши заявлені позивачем вимоги, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для залишення адміністративного позову без розгляду з огляду на наступне.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем, зокрема, оскаржується Постанова Центральної виборчої комісії від 10 червня 2019 року № 972 «Про відмову в реєстрації кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 .. висунутого в порядку самовисування в одномандатному виборчому окрузі № 163 на позачергових виборах народних депутатів України 21 липня 2019 року».

Порядок розгляду даної категорії справ регулюється нормами Глави 11 § 2 Кодексу адміністративного судочинства України «Розгляд окремих категорій термінових адміністративних справ».

Так, відповідно до частини першої статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України право оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність виборчих комісій, комісій з референдуму, членів цих комісій мають суб`єкти відповідного виборчого процесу (крім виборчої комісії), а також ініціативна група референдуму, інші суб`єкти ініціювання референдуму.

Частиною третьою статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії щодо встановлення нею результатів виборів чи всеукраїнського референдуму оскаржуються до Верховного Суду. Усі інші рішення, дії або бездіяльність Центральної виборчої комісії, члена цієї комісії, прийняті у межах виборчого процесу, оскаржуються до апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає місто Київ.

Як зазначає частина шоста статті 273 Кодексу адміністративного судочинства України позовні заяви щодо рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії, комісії з референдуму, членів цих комісій може бути подано до адміністративного суду у п`ятиденний строк із дня прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності.

Відповідно до частин першої-третьої статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України, на обчислення строків, встановлених статтями 273 - 277, 280 - 283 цього Кодексу, не поширюються правила частин другої - десятої статті 120 цього Кодексу.

Строки, встановлені у справах, визначених цією статтею, обчислюються календарними днями і годинами.

Останнім днем строку, який має закінчитися з настанням певної події, є день, що передує дню вказаної події.

Частина п`ята статті 270 Кодексу адміністративного судочинства України містить імперативну норму, відповідно до якої, днем подання позовної заяви, апеляційної скарги є день їх надходження до відповідного суду.

Строки подання позовних заяв і апеляційних скарг, встановлені у справах, визначених цією статтею, не може бути поновлено. Позовні заяви, апеляційні скарги, подані після закінчення цих строків, суд залишає без розгляду.

Оскільки оскаржувана постанова Центральної виборчої комісії прийнята 10 червня 2019 року, останнім днем оскарження вказаної постанови та дій що передували її винесенню є 15 червня 2019 року.

Разом з тим, позовна заява кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 надійшла на адресу суду лише 18 червня 2019 року, що підтверджується реєстраційним штампом Шостого апеляційного адміністративного суду.

Згідно п. 8.1.1 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України № 15 від 01.11.2013 «Про практику застосування адміністративними судами положень Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду спорів щодо правовідносин, пов`язаних з виборчим процесом» важливим елементом цих строків є момент їх початку, який визначається днем прийняття рішення, вчинення дії або допущення бездіяльності. Це перша відмінність строку звернення до суду щодо вирішення виборчих спорів від строку звернення до суду в інших спорах адміністративної юрисдикції, в яких, як правило, цей строк обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, у виборчих спорах немає необхідності з`ясування обставин щодо дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Таке правове становище дозволяє чітко визначити початок строку звернення до суду для вирішення виборчих спорів, який не залежить від суб`єктивного сприйняття позивачем моменту порушення його права чи інтересу.

При цьому, законодавцем не передбачено можливість поновлення пропущеного п`ятиденного строку на оскарження рішень, дій чи бездіяльності виборчої комісії.

У контексті наведеного, суд вважає за необхідне зауважити, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Крім іншого, суд звертає увагу, що відповідно до частини другої статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс на інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

У пункті 46 рішення Європейського суду з прав людини "Устименко проти України" зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

За таких обставин, позовна заява кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови не може бути прийнята до провадження та підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст. 243, 248, 270, 271, 273 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву кандидата в народні депутати України ОСОБА_1 до Центральної виборчої комісії про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у дводенний строк у порядку, встановленому ч. 2 ст. 278 КАС України.

Відповідно до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень КАС України, апеляційна скарга подається учасниками справи до Верховного суду через Шостий апеляційний адміністративний суд.

Суддя-доповідач: Г. В. Земляна

Судді: Ю.А. Ісаєнко

І. О. Лічевецький

Головуючий суддя Земляна Галина Володимирівна

Судді: Лічевецький Ігор Олександрович

Ісаєнко Юлія Анатоліївна