Справа № 480/1258/19
Суддя: С.М. Глазько
Дата ухвалення: 2019-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без розгляду
11 червня 2019 р. Справа № 480/1258/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Глазька С.М.,
за участю секретаря судового засідання - Бондаренко Л.В.,
представника відповідача - Мулик К.К.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування вимоги в частині,-
В С Т А Н О В И В:
До Сумського окружного адміністративного суду звернулося Публічне акціонерне товариство "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" з позовною заявою до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, в якій просить скасувати вимогу Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про сплату боргу (недоїмки) від 12.07.2018 № Ю-230-50 в частині наявності заборгованості зі сплати єдиного внеску у розмірі 6549660,65 грн.
Також в позовній заяві позивач просив поновити строк звернення до суду для оскарження вищевказаної вимоги у вказаній частині. Вказане клопотання позивач мотивував тим, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Оспорювана вимога про сплату боргу (недоїмки) від 12.07.2018 №Ю-230-50, була отримана позивачем 16.07.2018 та зареєстрована в книзі реєстрації вхідної кореспонденції ПАТ "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" за №5116, про що свідчить вхідний штамп канцелярії.
Крім того, позивач зазначає, що вказана вимога вже була оскаржена в судовому порядку. Так, рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 23.10.2018, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.03.2019 по справі №1840/3380/18 відмовлено у задоволенні адміністративного позову ПАТ «Сумське НВО» до Харківського управління ОВПП ДФС про скасування вимоги в частині. Отже, як вважає позивач, дії ПАТ "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" щодо оскарження вимоги, свідчать про переривання перебігу позовної давності.
Також позивач зазначає, що відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Оспорювана вимога безпосередньо впливає на майнові права позивача, що полягає в безпідставному збільшенні суми зобов`язання з єдиного внеску, а отже, порушує право власності позивача. За приписами ч.2 та ч.3 ст.264 ЦК України позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебігу позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Отже, як зазначає позивач, у зв`язку з пред`явленням адміністративного позову про скасування вимоги Харківського управління ОВПП ДФС про сплату боргу (недоїмки) від 12.07.2018 №Ю-230-50 перервався перебіг строку позовної давності. Після набрання чинності рішенням по справі №1840/3380/18, а саме з 11.03.2019, перебіг позовної давності почався заново.
Наводячи вказані доводи, позивач посилається на постанову Верховного Суду у справі №818/3726/14.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 15.04.2019 відкрито провадження в даній справі за правилами загального позовного провадження та призначено до розгляду у підготовчому судовому засіданні на 07.05.2019, окремо у вказаній ухвалі було зазначено, що клопотання про поновлення строку звернення до суду буде вирішено у підготовчому судовому засіданні.
07.05.2019 розгляд справи було відкладено до 11.06.2019, для забезпечення участі представника відповідача в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
11.06.2019 представник позивача в підготовче судове засідання не з`явився, про місце, час та дату розгляду справи повідомлений належним чином (а.с. 45), надав до суду заяву про відкладення розгляду справи, яка залишена судом без задоволення, у зв`язку з необґрунтованістю.
Представник відповідача у судовому засіданні при вирішенні клопотання про поновлення строку на звернення до суду просив відмовити в його задоволенні.
Суд, дослідивши матеріали справи, розглянувши клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, зазначає наступне.
Частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Згідно частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Так, єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), за положеннями пункту 2 частини першої статті 1 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" (далі - Закон № 2464-VI) - це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.
Дія Закону № 2464-VI поширюється на відносини, що виникають під час провадження діяльності, пов`язаної із збором та веденням обліку єдиного внеску. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на зазначені відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону (частина перша статті 2 цього Закону).
За положеннями частини другої статті 2 Закону № 2464-VI, виключно цим Законом визначаються, зокрема: принципи збору та ведення обліку єдиного внеску; платники єдиного внеску; порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску; розмір єдиного внеску; орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність; порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.
Завдання та функції центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, яким за положеннями статті 1 Закону № 2464-VI є орган доходів і зборів та його територіальні органи (в частині адміністрування єдиного внеску), права та обов`язки органів доходів і зборів визначені статтями 12, 13, 14 Закону № 2464-VI.
Відтак, облік платників єдиного внеску, їх права та обов`язки, порядок нарахування, обчислення і строки сплати єдиного внеску, його розмір, повноваження органів доходів і зборів, а також відповідальність за порушення законодавства про збір та облік єдиного внеску визначає виключно Закон № 2464-VI.
В силу вимог пункту 4 частини першої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску має право: оскаржувати в установленому законом порядку рішення органу доходів і зборів та Пенсійного фонду та дії, бездіяльність його посадових осіб.
Згідно з абз. 3, 4 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.
Згідно абз. 9 частини четвертої статті 25 Закону № 2464-VI, у разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.
Отже, вказаними положеннями визначений порядок дій платника в частині непогодження із отриманою вимогою, яким є адміністративний чи судовий вид оскарження.
Так, судом встановлено, що до суду позивач звернувся 05.04.2019, оскаржуючи рішення суб`єкта владних повноважень від 12.07.2018, яке отримане ним 16.07.2018.
У позовній заяві представник позивача не заперечує, що саме 16.07.2018 позивачем отримано вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 12.07.2018 №Ю-230-50.
Враховуючи, що позивачу про оскаржувану вимогу стало відомо 16.07.2018, а до суду з вказаними позовними вимогами він звернувся вперше лише 05.04.2019, а отже, позивачем пропущено 10-денний строк звернення до суду.
Вказана позиція суду в повній мірі відповідає позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 31.01.2019 у справі №802/983/18-а.
Доводи позивача про переривання перебігу позовної давності не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки вказана можливість не передбачена, ані Законом № 2464-VI, ані Кодексом адміністративного судочинства України. Посилання позивача на постанову Верховного Суду від 28.02.2019 у справі №818/3726/14 є безпідставним, оскільки предметом розгляду даної справи не був строк звернення до суду на оскарження вимоги про сплату боргу (недоїмки).
Враховуючи викладенні обставини та норми вищевказаних нормативно-правових актів, суд вважає, що позивачем пропущено строк звернення до суду з даною позовною заявою без поважних причин. За таких обставин, позовну заяву необхідно залишити без розгляду.
Керуючись ст.ст. 122, 123, 240, 243, 248 КАС України суд, -
У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" про поновлення строків на звернення до суду для оскарження вимоги Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про сплату боргу (недоїмки) від 12.07.2018 № Ю-230-50 відмовити.
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Сумське машинобудівне науково-виробниче об`єднання" до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби в особі Харківського управління Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби про скасування вимоги в частині - залишити без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Повний текст ухвали складений та підписаний18 червня 2019 року.

Суддя С.М. Глазько