Справа № 160/7985/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2019 року Справа № 160/7985/18
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Кадникова Г.В., розглянувши у спрощеному провадженні адміністративну справу за позовом Громадської спілки Досить труїти Кривий Ріг до Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної Державної адміністрації, третя особа-1 без самостійних вимог, на стороні позивача Міністерство екології та природних ресурсів, третя особа-2 без самостійних вимог, на стороні позивача Виконавчий комітет Криворізької міської ради, третя особа-3 без самостійних вимог, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю Кривбас Цемент Пром про визнання незаконним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля,
Громадська спілка Досить труїти Кривий Ріг звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про скасування висновку з оцінки впливу на довкілля Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації від 11.09.2018р. до справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності ТОВ Кривбас Цемент Пром №3-5162/0/261-18 від 07.08.2018р. як такий, що наданий в порушення заборон, встановлених для ландшафтних заказників загальнодержавного та місцевого значення Балка Північна Червона.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що не дивлячись на наявність заборонних норм Закону України «Про природно-заповідний фонд України». Охоронного зобов`язання та Положення «Про ландшафтний заказник місцевого значення Балка Північна Червона» та Положення «Про ландшафтний заказник загальнодержавного значення Балка Північна Червона» щодо меліоративних та будь-яких інших робіт, що можуть призвести до зміни гідрологічного режиму заказника, розвідувальні, підривні роботи, розробка всіх видів корисних копалин, будь-яке порушення ґрунтового покриву, рельєфу і геологічних відслонень; розміщення будь-якої діяльності, що може призвести до порушення природних зв`язків та ходу природних процесів, втрати наукової, господарської, естетичної цінності природного комплексу. На думку позивача, відповідач зробив незаконний висновок від 11.09.2018 про допустимість провадження планованої діяльності ТОВ «Кривбас Цемент Пром».
Ухвалою суду від 30.10.2018р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
Позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви шляхом надання відповідних документів.
Ухвалою суду від 02.04.2019р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та, відповідно приписів ст.12 КАС України, ухвалено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін і проведення судового засідання.
23.04.2019р. відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву, за змістом якого проти задоволення позовних вимог заперечує, зазначивши, що висновок з оцінки впливу на довкілля не є остаточним документом, який надає дозвіл на провадження планованої діяльності, а визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження. Статтею 9 Закону України «Про природо-заповідний фонд України» передбачено, що висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності - є обов`язковими.
Відповідач вважає, що позовна заява ґрунтується на припущеннях, оскільки позивачем не надано жодного належного доказу, який би свідчив про вчинені порушення відповідачем при видачі висновку з оцінки впливу на довкілля, в тому числі не доведений факт місця розташування планової діяльності ТОВ «Кривбас Цемент Пром» на землях ПЗФ, адже надані додатки не прийнятні для читання, та не мають чіткого визначення співпадіння меж планової діяльності підприємства та ПЗФ.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, судом встановлено, що 02.04.2018 ТОВ «Кривбас Цемент Пром» відповідно до вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» опублікував повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля. Планована діяльність підприємства «Видобування залізистих кварцитів з родовища Червона Балка, що є складовою ділянки №3, розташованої між шахтами ім.Леніна та ім.Першого Травня в північній частині Криворізького залізорудного басейну для отримання залізовмісної коригуючої добавки до цементу. Видобування залізистих кварцитів відбуватиметься відкритим способом.»
03.07.2018р. ТОВ «Кривбас Цемент Пром» відповідно до вимог Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» підготовлено Звіт оцінки впливу на довкілля.
26.07.2018р. за вих. №26/07-08 коаліцією громадських організацій «Досить труїти Кривий Ріг» надано зауваження та коментарі до Звіту оцінки впливу на довкілля видобування залізистих кварцитів з родовища Червона Балка для отримання залізовмістної коригуючої добавки до цементу.
11.09.2018р. відповідачем прийнято та опубліковано в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Розробка родовища окислених залізистих кварцитів Червона Балка в межах ділянки №3» (реєстраційний номер справи 3-5162/0/261-18).
Вважаючи висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Розробка родовища окислених залізистих кварцитів Червона Балка в межах ділянки №3» (реєстраційний номер справи 3-5162/0/261-18) таким, що підлягає скасуванню, як такий, що наданий в порушення заборон, встановлених для ландшафтних заказників загальнодержавного та місцевого значення «Балка Північна Червона», позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлено Законом України від 23.05.2017 року №2059-VIII «Про оцінку впливу на довкілля» (із змінами і доповненнями) (далі також - Закон № 2059).
Згідно з частинами першою-другою статті 2 Закону №2059, оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає:
1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону;
2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону;
3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації;
4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини;
5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.
Оцінка впливу на довкілля здійснюється з дотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, з урахуванням стану довкілля в місці, де планується провадити плановану діяльність, екологічних ризиків і прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу (прямого та опосередкованого) на довкілля, у тому числі з урахуванням впливу наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності або розглядається питання про прийняття таких рішень.
Відповідно до частин третьої - п`ятої, десятої статті 4 Закону №2059 повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля оприлюднюються суб`єктом господарювання не пізніше трьох робочих днів з дня їх подання уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноваженому центральному органу шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації (не менше двох), визначених суб`єктом господарювання, територія розповсюдження яких охоплює адміністративно-територіальні одиниці, які можуть зазнати впливу планованої діяльності, а також розміщуються на дошках оголошень органів місцевого самоврядування або в інших громадських місцях на території, де планується провадити плановану діяльність, або оприлюднюються в інший спосіб, що гарантує доведення інформації до відома мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці, на території якої планується розміщення об`єкта, чи до відповідної територіальної громади, яка може зазнати впливу планованої діяльності, та інших зацікавлених осіб.
Інформація про висновок з оцінки впливу на довкілля та рішення про провадження планованої діяльності (із зазначенням органу, номера та дати їх прийняття) оприлюднюється суб`єктом господарювання протягом трьох робочих днів з дня їх отримання суб`єктом господарювання шляхом розміщення в порядку, визначеному частиною третьою цієї статті.
Звіт з оцінки впливу на довкілля та надана суб`єктом господарювання інша документація, необхідна для оцінки впливу на довкілля, є відкритими (з урахуванням вимог частини восьмої цієї статті) і надаються уповноваженим органом, органом місцевого самоврядування та суб`єктом господарювання для ознайомлення. Доступ до звіту з оцінки впливу на довкілля та іншої наданої суб`єктом господарювання документації щодо планованої діяльності забезпечується шляхом їх розміщення у місцях, доступних для громадськості у приміщеннях уповноваженого органу, органу місцевого самоврядування відповідної адміністративно-територіальної одиниці, яка може зазнати впливу планованої діяльності, у приміщенні суб`єкта господарювання та, додатково, може розміщуватися в інших загальнодоступних місцях, визначених суб`єктом господарювання. Громадськості надається можливість робити копії (фотокопії) та виписки із зазначеної документації, а також можливість ознайомлення з інформацією за місцем розміщення.
Уповноважений центральний орган веде Єдиний реєстр з оцінки впливу на довкілля. Інформація, внесена до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля, є відкритою, вільний доступ до неї забезпечується через мережу Інтернет. Порядок ведення Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля визначається Кабінетом Міністрів України.
Повідомлення про планову діяльність опубліковано в газетах «Вечер» від 28.03.2018р. №32 (884), «Купля Продажа» від 27.03.2018р. №12 (449) та розміщено на дошках оголошень.
Відповідно до частин шостої, сьомої, десятої статті 5 Закону №2059 Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, вноситься уповноваженим територіальним органом, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженим центральним органом до Єдиного реєстру з оцінки впливу на довкілля протягом трьох робочих днів з дня надходження.
Протягом 20 робочих днів з дня офіційного оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, громадськість може надати уповноваженому територіальному органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженому центральному органу зауваження і пропозиції до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля. У разі отримання зауважень і пропозицій громадськості відповідний уповноважений орган повідомляє про них суб`єкту господарювання та надає йому копії зауважень і пропозицій протягом трьох робочих днів з дня їх отримання.
Суб`єкт господарювання при підготовці звіту з оцінки впливу на довкілля враховує повністю, враховує частково або обґрунтовано відхиляє зауваження і пропозиції громадськості, надані в процесі громадського обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля.
Як встановлено з матеріалів справи, з дня офіційного оприлюднення до департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної державної адміністрації надійшли зауваження і пропозиції від громадськості щодо планової діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, які підлягають включенню до Звіту з ОВД.
Інформація ТОВ «Кривбас Цемент Пром» про зауваження і пропозиції від громадськості щодо планової діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації відображені на сторінках 82-102 Звіту з ОВД.
Звіт з ОВД офіційно оприлюднено 03.07.2018 в Єдиному реєстрі ОВД.
Оголошення про початок громадського обговорення Звіту з ОВД опубліковано в газетах «Купля продажа» від 03.07.2018 10.07.2018 року №26»Вестник Кривбаса» від 04.07.2018р. №7 (761) та розміщено на дошках оголошень.
Звіт з ОВД розміщено за адресами: ТОВ «Кривбас Цемент ІНФОРМАЦІЯ_1 », м.Кривий Ріг, м-н Всебратске -2, буд.58, кв.104 та Криворізька міська рада, м.Кривий Ріг, вул.Свято-Миколаївська, 27.
Відповідно до частини першої, другої статті 6 Закону №2059 суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.
Звіт з оцінки впливу на довкілля включає: 1) опис планованої діяльності, зокрема: опис місця провадження планованої діяльності; цілі планованої діяльності; опис характеристик діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, у тому числі (за потреби) роботи з демонтажу, та потреби (обмеження) у використанні земельних ділянок під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис основних характеристик планованої діяльності (зокрема виробничих процесів), наприклад, виду і кількості матеріалів та природних ресурсів (води, земель, ґрунтів, біорізноманіття), які планується використовувати; оцінку за видами та кількістю очікуваних відходів, викидів (скидів), забруднення води, повітря, ґрунту та надр, шумового, вібраційного, світлового, теплового та радіаційного забруднення, а також випромінення, які виникають у результаті виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 2) опис виправданих альтернатив (наприклад, географічного та/або технологічного характеру) планованої діяльності, основних причин обрання запропонованого варіанта з урахуванням екологічних наслідків; 3) опис поточного стану довкілля (базовий сценарій) та опис його ймовірної зміни без здійснення планованої діяльності в межах того, наскільки природні зміни від базового сценарію можуть бути оцінені на основі доступної екологічної інформації та наукових знань; 4) опис факторів довкілля, які ймовірно зазнають впливу з боку планованої діяльності та її альтернативних варіантів, у тому числі здоров`я населення, стан фауни, флори, біорізноманіття, землі (у тому числі вилучення земельних ділянок), ґрунтів, води, повітря, кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), матеріальні об`єкти, включаючи архітектурну, археологічну та культурну спадщину, ландшафт, соціально-економічні умови та взаємозв`язки між цими факторами; 5) опис і оцінку можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (за наявності - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний вплив), зумовленого: виконанням підготовчих і будівельних робіт та провадженням планованої діяльності, включаючи (за потреби) роботи з демонтажу після завершення такої діяльності; використанням у процесі провадження планованої діяльності природних ресурсів, зокрема земель, ґрунтів, води та біорізноманіття; викидами та скидами забруднюючих речовин, шумовим, вібраційним, світловим, тепловим та радіаційним забрудненням, випроміненням та іншими факторами впливу, а також здійсненням операцій у сфері поводження з відходами; ризиками для здоров`я людей, об`єктів культурної спадщини та довкілля, у тому числі через можливість виникнення надзвичайних ситуацій; кумулятивним впливом інших наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності, з урахуванням усіх існуючих екологічних проблем, пов`язаних з територіями, які мають особливе природоохоронне значення, на які може поширитися вплив або на яких може здійснюватися використання природних ресурсів; впливом планованої діяльності на клімат, у тому числі характер і масштаби викидів парникових газів, та чутливістю діяльності до зміни клімату; технологією і речовинами, що використовуються; 6) опис методів прогнозування, що використовувалися для оцінки впливів на довкілля, зазначених у пункті 5 цієї частини, та припущень, покладених в основу такого прогнозування, а також використовувані дані про стан довкілля; 7) опис передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення значного негативного впливу на довкілля, у тому числі (за можливості) компенсаційних заходів; 8) опис очікуваного значного негативного впливу діяльності на довкілля, зумовленого вразливістю проекту до ризиків надзвичайних ситуацій, заходів запобігання чи пом`якшення впливу надзвичайних ситуацій на довкілля та заходів реагування на надзвичайні ситуації; 9) визначення усіх труднощів (технічних недоліків, відсутності достатніх технічних засобів або знань), виявлених у процесі підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля; 10) усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 5 цього Закону; 11) стислий зміст програм моніторингу та контролю щодо впливу на довкілля під час провадження планованої діяльності, а також (за потреби) планів післяпроектного моніторингу; 12) резюме нетехнічного характеру інформації, зазначеної у пунктах 1-11 цієї частини, розраховане на широку аудиторію; 13) список посилань із зазначенням джерел, що використовуються для описів та оцінок, що містяться у звіті з оцінки впливу на довкілля.
З матеріалів справи встановлено наявність Звіту про громадські обговорення, що є невід`ємною частиною Висновку з оцінки впливу на довкілля, розміщеного в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля.
Організацією - виконавцем ТОВ «Кривбас Цемент Пром» складено Звіт з оцінки впливу на довкілля видобування залізистих кварцитів з родовища Червона балка для отримання залізовмісної коригуючої добавки до цементу.
Згідно з ч.1, ч.2, ч.3 ст.9 Закону №2057 уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.
Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.
При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.
Отже, враховуючи встановлені судом обставини та з аналізу норм законодавства, слід дійти висновку про відсутність порушень відповідачем процедури здійснення оцінки впливу на довкілля, що підтверджується матеріалами справи.
Окрім того, висновок з ОВД - є документом дозвільного характеру, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу, характеру, інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності або визначає її допустимість та екологічні умови її провадження (частина 1 статті 9 Закону№2057).
Таким чином, «недопустимість» у висновку із оцінки впливу на довкілля забороняє реалізацію планованої діяльності у формі територіальних і технічних рішень, запропонованих суб`єктом господарювання, а «допустимий» висновок закріплює обов`язкові «екологічні параметри» планованої діяльності, які можуть змінюватися на наступних стадіях проектування, під час будівництва чи експлуатації об`єкта.
Висновок з оцінки впливу на довкілля наданий Департаментом 11.09.2018 за №8/0/490-18, яким передбачено, що планована діяльність вважається допустимою за умови невтручання у створені та зарезервовані під подальше заповідання території природо-заповідного фонду. Тобто, зауваження громадськості щодо можливого розміщення планованої діяльності на території об`єктів природо-заповідного фонду повністю враховано при підготовці висновку з ОВД.
Головна умова висновку це невтручання у створені та зарезервовані подальше заповідання території природо-заповідного фонду.
Висновок з оцінки впливу на довкілля не є остаточним документом, який надає дозвіл на провадження планованої діяльності, а визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження. Статтею 9 Закону №2057 передбачено, що висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності - є обов`язковими.
Окрім того, земельна ділянка на якій планується провадити діяльність не виділена, гірничий відвід не надано. А отже при прийнятті рішення відповідно до раніше зазначеної статті 15-1 Кодексу Законів надра Держгеонадра мають врахувати висновок наданий Департаментом, однією з екологічних умов якого є невтручання у створені або зарезервовані під подальше заповідання об`єкти природо-заповідного фонду.
Абзацом 4 пунктом 7 частини 4 статті 9 Закону№2057 закріплено право уповноваженого територіального органу, тобто Департаменту, зобов`язати суб`єкта господарювання здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля на іншій стадії проектування - з визначенням строків та вимог до її здійснення.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу, а суд згідно зі ст.90 цього Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч.1 ст.77 КАС України).
Таким чином, адміністративне судочинство спрямоване на справедливе вирішення судом спорів з метою захисту порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Обов`язковою умовою визнання протиправними рішення суб`єкта владних повноважень є доведеність позивачем порушених його прав та інтересів цим рішенням суб`єкта владних повноважень, тобто, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушення його прав та інтересів з боку відповідача.
Приймаючи до уваги викладене вище, суд прийшов до висновку, що доводи позивача є необґрунтованими та не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.
Відповідно до положень ст.139 КАС України судовий збір не підлягає відшкодуванню позивачу.
Керуючись ст.ст.139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні адміністративного позову Громадської спілки Досить труїти Кривий Ріг до Департаменту екології та природних ресурсів Дніпропетровської обласної Державної адміністрації, третя особа-1 без самостійних вимог, на стороні позивача Міністерство екології та природних ресурсів, третя особа-2 без самостійних вимог, на стороні позивача Виконавчий комітет Криворізької міської ради, третя особа-3 без самостійних вимог, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю Кривбас Цемент Пром про визнання незаконним та скасування висновку з оцінки впливу на довкілля відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова