Справа № 160/4315/19
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2019-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 червня 2019 року Справа № 160/4315/19
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіГолобутовського Р.З.
за участі секретаря судового засіданняВербного Д.С.
позивача представника позивача представника відповідача Патретного Ю.І. Решетки Д.О. Кравченка П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, -
11.05.2019 року ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.04.2019 року № 1291 в частині застосування до оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Патретного Юрія Івановича дисциплінарного стягнення у виді звільнення із служби в поліції;
- визнати протиправним і скасувати п. 1 наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.04.2019 року № 128 о/с;
- поновити ОСОБА_1 на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції № 2 Дніпровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
В обґрунтування позовних вимог в позові зазначено наступне. Оскаржувані наказ від 06.04.2019 р. №1291 в частині застосування дисциплінарного стягнення до капітана поліції Патретного Ю.І. у виді звільнення зі служби в поліції та наказ від 15.04.2019 року № 128 о/с є протиправними, оскільки вважає, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування, висновки якого стали підставою для їх прийняття. Позивач зазначив, що не був ознайомлений ані з наказом про проведення службового розслідування, ані з висновками службового розслідування. Крім того, як виявилось, висновки службового розслідування ґрунтуються виключно на матеріалах кримінального провадження, а за відсутності обвинувального вироку вони не можуть бути враховані при притягненні до дисциплінарної відповідальності. Позивач впевнений, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією ГУНП в Дніпропетровській області не досліджувались факти та обставини дисциплінарного проступку, його наявність чи відсутність, а фактично доводилась вина у вчиненні кримінального правопорушення. Позивач вважає, що оскільки на час його звільнення відсутній вирок суду, який би набрав законної сили, накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 06.04.2019 року № 1291 та від 15.04.2019 року № 128 о/с в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції підлягають скасуванню, як незаконні.
31.05.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач проти позовних вимог заперечував, просив в задоволенні позову відмовити. В обґрунтування своєї позиції відповідач зазначив наступне. Підставою для притягнення оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції Патретного Ю.І. до дисциплінарної відповідальності стало порушення ним службової дисципліни, що виразилось у недотриманні ним принципів діяльності поліції та вчиненні дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, та призвело до приниження авторитету Національної поліції. Позивача звільнено за п.6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Наявність чи відсутність в діях позивача складу кримінального правопорушення не спростовують факту вчинення останнім дисциплінарного проступку, що став підставою для звільнення з його зі служби в поліції. Відповідач зазначив, що підставою для проведення службового розслідування стала інформація про надзвичайну подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВПГУНП капітана поліції Патретного Ю.І. Відповідно до Висновку службового розслідування інформацію, за якою проводилося службове розслідування, визнано такою, що знайшла своє об`єктивне підтвердження. Представник відповідача також зауважував, що спеціальні юридичні і моральні норми пред`являють підвищені вимоги до почуття відповідальності працівника поліції. Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів МВС України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті. З урахуванням викладеного, позовні вимоги позивача вважає безпідставними та не обґрунтованими, у зв`язку з чим не підлягають задоволенню.
Заслухавши пояснення позивача та його представника, доводи представника відповідача, дослідивши матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини справи.
Судом встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 з 07 листопада 2015 року проходив службу в лавах Національної поліції, з 10 квітня 2018 року на посаді оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
15 березня 2019 року капітану поліції Патретному ОСОБА_2 .І. повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке виразилось в одержанні ним, як службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, що надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 березня 2019 року № 1005 «Про організацію проведення службового розслідування» призначено службове розслідування за інформацією про надзвичайну подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції Патретного Ю.І.
Ухвалою слідчого судді Октябрьського районного суду м. Полтави від 16 березня 2019 року, залишеної без змін ухвалою апеляційного суду Полтавської області від 22 квітня 2019 року, підозрюваному ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб з 11.00 год. 14 березня 2019 року до 11.00 год. 12 травня 2019 року із визначенням розміру застави у 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 154 880 гривень.
26 березня 2019 року Військовою прокуратурою Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України ініційовано подання Головному управлінню Національної поліції в Дніпропетровській області в порядку ч.3 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» про проведення службового розслідування щодо виявленого факту корупційного злочину серед працівників підрозділів НП в Дніпропетровській області.
15 березня 2019 року ГУНП в Дніпропетровській області складено акт про відмову ОСОБА_1 надати пояснення в рамках службового розслідування.
06 квітня 2019 року затверджено Висновок «Про результати службового розслідування за інформацією про надзвичайної подію за участю оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції №2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції Патретного Ю.І.».
Відповідно до Висновку службового розслідування, затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 06.04.2019 року, члени комісії вважають за доцільне за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1176, вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, застосувати до оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції Патретного Юрія Івановича дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
06 квітня 2019 року Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області прийнято наказ №1291 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП».
Згідно з пунктом 1 наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 06.04.2019 року №1291 за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1176, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, вирішено застосувати до оперуповноваженого СКП відділення поліції на станції № 2 Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції Патретного Юрія Івановича дисциплінарне стягнення у виді звільнення із служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15 квітня 2019 року № 128 о/с капітана поліції Патретного Юрія Івановича звільнено зі служби в поліції за п.6 частини 1 статті 77 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) Закону України «Про Національну поліцію».
Згідно з розпискою, витяг з наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 15.04.2019 р. №128 о/с позивач отримав 15 квітня 2019 року.
Не погодившись зі звільненням та прийнятими наказами в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язанні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про національну поліцію».
Відповідно до п. 1, 2, 6 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський зобов`язаний:
- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
- інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Згідно зі ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію» у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі Дисциплінарний статут).
Згідно із преамбулою вказаного Закону цей Статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Згідно з ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 11, ст. 12, ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
При цьому, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Згідно ч. ч. 1-4 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
З метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного правопорушення або невиконанню вимог Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції», за поданням спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції за рішенням начальника органу, який має право приймати або звільняти із служби особу, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником (ч. 1 ст. 16 Дисциплінарного статуту).
Частинами 1-3 статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", «Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень. Факт такої відмови фіксується шляхом складення акта, що підписується членом дисциплінарної комісії, присутнім під час відмови, та іншими особами, присутніми під час відмови.
Частинами 7, 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту визначено, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно з ч. 3, ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Згідно з підпункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Оцінюючи усі докази, надані суду у їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Законодавець чітко визначив, що підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту, є вчинення таким поліцейським дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії чи бездіяльності поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Службова дисципліна в органах поліції досягається дотриманням поліцейськими Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників, а також неупередженим, гідним та сумлінним виконанням поліцейськими своїх обов`язків та утриманням від вчинення дій, що підривають авторитет поліції.
У ході судового розгляду справи встановлено, що оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 1291 від 06.04.2019 року в частині застосування до позивача дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби та №128 о/с від 15.04.2019 р. прийняті за наслідками проведеного службового розслідування, оформленого висновком та затвердженого начальником ГУНП в Дніпропетровській області 06.04.2019 року.
Згідно з вказаним висновком, під час службового розслідування встановлені обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку.
15 березня 2019 р. працівниками Дніпропетровського управління ДВБ НП України, військової прокуратури та УСБУ в Дніпропетровській області було затримано капітана поліції Патретного Ю.І. Того ж дня, капітану поліції ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, яке виразилось в одержанні ним, як службовою особою, що займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення в інтересах того, що надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого йому службового становища, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди.
26 березня 2019 року начальнику ГУНП в Дніпропетровській області надійшло подання військової прокуратури Дніпропетровського гарнізону Південного регіону України про виявлення злочину, пов`язаного з корупцією.
За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем службової дисципліни, а саме: не дотримано вимоги п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1176, та вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції.
Таким чином, саме за скоєння дисциплінарного проступку до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Доводи, викладені у позовній заяві, стосовно того, що підставою для звільнення зі служби в поліції є вчинення позивачем злочину, що, в свою чергу, є протиправним, оскільки на час звільнення позивача відсутній вирок суду, який набрав законної сили, суд не вважає обґрунтованими, оскільки, як підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, позивача звільнено не за вчинення злочину, а за порушення службової дисципліни, який виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції.
При цьому, факт порушення позивачем службової дисципліни у вигляді вчинення дій, не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, встановлені службовим розслідуванням.
Пояснень в ході службового розслідування позивачем не надано, про що складено акт від 15.03.2019 р. про відмову надати пояснення.
Обставини вчинення позивачем дисциплінарного проступку є доведеними і доводи, викладені у позовній заяві, не спростовують цього.
Суд звертає увагу, що проходження служби в поліції, зважаючи на її специфіку та підвищену увагу суспільства, вимагає від особи поліцейського надзвичайної дисциплінованості та відповідальності за свої дії та вчинки.
Поліцейські зобов`язані дотримуватись Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, з метою дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
У постановах Верховного Суду України від 29.09.2015 (справа № 21-1288а15) та від 20.10.2015 (справа № 21-2103а15) зазначено, що дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
Дії позивача, встановлені службовим розслідуванням, та є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.
Окремо суд наголошує на тому, що в даному випадку особою було вчинене діяння несумісне з посадою позивача та яке виходить за межі дисциплінарної відповідальності, оскільки останнім було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 16.02.2018 у справі № 821/4900/14.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що відповідач дійшов обґрунтованого висновку про застосування до позивача за скоєння дисциплінарного проступку стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним вчиненому дисциплінарному проступку, який привів до порушення вимог п. 1 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 1 ч. 1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника полії, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1176.
За таких обставин, наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №1291 від 06.04.2019 року в частині застосування до капітана поліції Патретного ОСОБА_4 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції та наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №128 о/с від 15.04.2019 р. про звільнення капітана поліції ОСОБА_1 зі служби в поліції прийняті на підставі, у межах та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, та обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення, для прийняття рішення, тобто відповідають критеріям, визначених ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Згідно ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Позивачем нормативно і документально не доведено протиправність оскаржуваних наказів.
Враховуючи викладене, позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись ст. ст. 9, 72-77, 242-246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 червня 2019 року.

Суддя Р.З. Голобутовський