Справа № 420/2115/19
Суддя: Балан Я. В.
Дата ухвалення: 2019-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/2115/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2019 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження, у порядку письмового провадження, адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_2 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент», про визнання протиправною бездіяльність, зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернувся ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_2 , третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» про:

визнання протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, яка полягає у зволіканні щодо припинення незаконної реконструкції будинку АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 );

визнання протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, яка полягає у зволіканні звернення з позовною заявою до суду, а саме: зобов`язання ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» закласти (замурувати) самочинно влаштовані віконні отвори, приведення добудованого четвертого поверху мансардного типу у первинний стан та вчинення інших будівельних дій щодо приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції;

зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради припинити незаконну реконструкцію будинку АДРЕСА_1 (квартири №3-а по вул. АДРЕСА_1 у м. Одесі);

зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернутися до суду з позовною заявою до ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» про приведення зазначеного будинку (квартири) у первинний стан, а саме: закласти (замурувати) самочинно збудовані віконні отвори, приведення добудованого четвертого поверху мансардного типу у первинний стан та вчинення інших будівельних дій щодо приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції.

Адміністративний позов мотивовано наступним.

Внаслідок бездіяльності Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, продовжується втручання у несучі конструкції будинку, який стоїть впритул до будинку ОСОБА_1 , що, на думку позивача, створює загрозу для його майна, життя та здоров`я. Крім того, втручання у несучі конструкції будинку здійснено без розробки відповідного проекту (конструктивного рішення) та відповідного дозволу.

ОСОБА_1 , наголошувалося, що звернення до суду з позовом про приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції, у даному випадку, є способом захисту публічних інтересів у сфері містобудування, а не прав та законних інтересів Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, захист публічних інтересів у сфері містобудування не може ставитися у залежність від бажання відповідача, пред`явлення позову у даному випадку, не є дискреційним повноваженням.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 13 травня 2019 року, вищезгадану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито спрощене позовне провадження по справі, без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) та залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариство з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент».

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 23 травня 2019 року, у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про розгляд адміністративної справи у порядку загального позовного провадження відмовлено. Відмовляючи у задоволенні клопотання позивача, суд зазначив, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності та не потребує проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, оскільки у даному випадку, розгляд справи у загальному провадженні суттєво сповільнить її вирішення.

Ухвала про відкриття провадження по адміністративній справі №420/2115/19, отримана Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради 16 травня 2019 року, що підтверджується розпискою наявною у матеріалах справи, проте у встановлений судом строк (п`ятнадцятиденний), відповідачем відзиву на позовну заяву до суду не подано.

У відповідності до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Проте, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин, може бути кваліфіковано судом, як визнання позову.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд зазначає, що згідно статті 263 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного провадження справи без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) у строк не більше тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

10 червня 2019 року, тобто за два дні до закінчення строку розгляду справи, на офіційну електронну адресу Одеського окружного адміністративного суду, від Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, надійшло заперечення (вх.№ЕП/4290/19 від 10.06.2019р.) проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження та продовження розгляду справи зі стадії відкриття провадження.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 червня 2019 року, заперечення відповідача про розгляд адміністративної справи №420/2115/19 у спрощеному позовному провадженні та продовження розгляду справи у порядку загального позовного провадження - залишено без задоволення.

У поясненнях третьої особи, Товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» (вх.№21073/19 від 11.06.2019р.), зазначалося, що на позивачеві лежить обов`язок доведення наявності свого порушеного права, свободи та інтересу. Крім того, наголошувалося, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вже було притягнуто ТОВ «Г.М.Б. Девелопмент» до юридичної відповідальності за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Від третьої особи по справі ОСОБА_3 Володимирівни, жодних пояснень, клопотань по справі - не надходило.

Станом на 12 червня 2019 року, інших заяв по суті справи з боку сторін на адресу суду не надходило.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо нерухомого майна (щодо багатоквартирного будинку), ОСОБА_1 є власником квартири загальною площею 72 квадратних метри, за адресою: АДРЕСА_4 та нежитлового приміщення першого поверху, загальною площею 34,6 квадратних метри, за адресою: АДРЕСА_1 , АДРЕСА_5 501 (а.с.13).

Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції в Одеській області, в межах компетенції, проведено позапланову перевірку дотримання вимог містобудівного законодавства на об`єкті будівництва з реконструкції частини квартири АДРЕСА_6 та нежитлових приміщень без зміни зовнішніх геометричних розмірів за адресою: АДРЕСА_1 , будівель, які стоять впритул до будинку ОСОБА_4 (а.с.19-23, 35-36).

Листом №01-8/779вх від 29.12.2016 року, Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, повідомило ОСОБА_4 , керівника ОСББ «Успенське», про те, що за результатами перевірки встановлено, що замовником - ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ», наведено недостовірні дані в декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД 43 від 04.08.2016 року, що є порушенням ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», самочинно реконструйовано об`єкт, без розроблення та затвердження належним чином проектної документації, що є порушенням ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», не забезпечено замовником - ТОВ ОСОБА_5 Г ОСОБА_6 Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» здійснення авторського нагляду, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», було складено відповідний акт, протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, надано припис про усунення зазначених порушень з терміном на його виконання та винесено постанови по справі про накладення штрафу.

Також повідомлялося, що наказом № 01-13/39ДАБК від 27.10.2016 року, була скасована декларація про початок виконання будівельних робіт № ОД 43 від 04.08.2016 року.

Додатково зазначено, що в Одеському окружному адміністративному суді розглядаються дві справи: № 815/5987/16 за позовом TOB «Г.М.Б.ДЕВЕЛОПМЕНТ» до Управління, про визнання противоправним та скасування наказу про скасування декларації про початок виконання будівельних робіт №ОД43 від 04.08.2016 року; №815/6047/16 за позовом ТОВ «Г.М.Б.ДЕВЕЛОПМЕНТ» до Управління про визнання противоправними та скасування постанов про накладення штрафу.

Судом встановлено, що постановою Одеського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року, по адміністративній справі №815/5987/16, визнано протиправним та скасовано наказ начальника Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради № 01-13/39 ДАБК від 27.10.2016 року про скасування реєстрації Декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД43 від 04.08.2016 року; зобов`язано Управління державного архітектурно будівельного контролю Одеської міської ради забезпечити невідкладне направлення до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відомості для внесення (відновлення, включення) запису про реєстрацію декларації про початок виконання будівельних робіт № ОД43 від 04.08.2016 року з капітального ремонту квартири АДРЕСА_7 , без зміни геометричних розмірів та цільового призначення АДРЕСА_8 , замовник Товариство з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент», в єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про привернення на доопрацювання , відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

Проте, постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року, апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задоволено. Постанову Одеського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2017 року скасовано. Прийнято нову постанову, якою позов товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б Девелопмент» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання неправомірним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії залишено без задоволення.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 25 квітня 2018 року, касаційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» залишено без задоволення. Постанову Одеського апеляційного адміністративного суду від 22 листопада 2017 року у адміністративній справі № 815/5987/16 залишено без змін.

Крім того, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року, по адміністративній справі №815/6047/16 , у задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, про визнання протиправним та скасування наказу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №27 ДАБК від 04.10.2016 року, визнання протиправним та скасування припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року, визнання протиправними та скасування постанов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради №019/16 від 31.10.2016 року, №020/16 від 31.10.2016 року, №022/16 від 31.10.2016 року, зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради ухвалити постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності відмовлено.

Постановою Одеського апеляційного адміністративного суду від 05 грудня 2018 року, апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» залишено без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 травня 2018 року без змін.

Проте, як зазначає позивач у тексті позовної заяви, проведення реконструкції за адресою: вул. Успенська 44, м. Одеса продовжується, а Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради усувається від виконання своїх прямих функціональних обов`язків та не звертається з позовною заявою до суду про приведення зазначеного будинку (квартири) у первинний стан, незважаючи на те, що припис управління ТОВ «Г.М.Б. Девелопмент» - не виконано.

Вважаючи бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради протиправною, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Як вбачається з матеріалів даної адміністративної справи, позивачу, ОСОБА_1 , на праві приватної власності належить квартира загальною площею 72 квадратних метри, за адресою: АДРЕСА_4 та нежитлове приміщення першого поверху, загальною площею 34,6 квадратних метри.

Статтею 321 Цивільного кодексу України встановлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно статті 386 Цивільного кодексу України, Держава забезпечує рівний захист прав усіх суб`єктів права власності. Власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Крім того, згідно статті 78 КАС України, обставини, встановлені стосовно певної особи рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

За результатами розгляду адміністративної справи №815/5987/16, суд апеляційної інстанції, з висновками якого погодився Верховний Суд, встановив, що замовником ТОВ «Г.М.Б. Девелопмент» здійснюється перебудова житлового будинку з метою поліпшення умов проживання, експлуатації, зміни загальної та житлової площі у зв`язку із зміною функціонального призначення із нежитлового в житлове, що підпадає під поняття «реконструкція», а не «капітальний ремонт».

Крім того, рішенням по адміністративній справі №815/6047/16 у визнанні протиправним та скасуванні припису Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 19.10.2016 року ТОВ «Г.М.Б Девелопмент» - відмовлено.

Як вбачається зі змісту позовних вимог ОСОБА_1 , останній просить суд зобов`язати відповідача звернутися до суду із позовною заявою до третьої особи для винесення рішення про приведення зазначеного будинку (квартири) у первинний стан, а саме: закласти (замурувати) самочинно збудовані віконні отвори, приведення добудованого четвертого поверху мансардного типу у первинний стан та вчинення інших будівельних дій щодо приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції.

Відповідно до п. 3 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабіну Міністрів України № 294 від 09 липня 2014 року, основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно статті 376 Цивільного Кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову. Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво.

Згідно вимог частини 1 статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівельної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011 року, у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

Таким чином, положення ч. 1 ст. 38 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності встановлює перелік юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у органу державного архітектурно-будівельного контролю повноваження на пред`явлення позову про приведення самочинного будівництва у первинний стан.

Зокрема, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії як - винесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.

За змістом ст. 376 Цивільного кодексу України, знесення самочинного будівництва чи приведення самочинно реконструйованого об`єкту до первинного стану, за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування, здійснюється у разі істотного відхилення від проекту, істотного порушення будівельних норм і правил, та є способом захисту як суспільних інтересів, так і прав інших осіб.

Відтак, реалізуючи повноваження належно, добросовісно та з метою, для якої вони надані, орган державного архітектурно-будівельного контролю у разі настання умов, передбачених ч. 1 ст. 38 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, має обов`язок звернутися до суду з позовом.

Звернення до суду з позовом в цьому випадку є способом здійснення владних повноважень, а не способом захисту суб`єктивних прав органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Так, згідно пп. 12 п.6 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, де зазначено, що Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право проводити претензійно-позовну роботу, звертатися до суду з позовами щодо захисту своїх прав та законних інтересів, то таке повноваження органу державного архітектурно-будівельного контролю є загальним елементом правосуб`єктності інспекції, як юридичної особи, і не стосується способу реагування на виявлення самочинного будівництва.

Звернення до суду з позовом про приведення самочинно реконструйованого об`єкту у первинний стан, є способом захисту публічних інтересів у сфері містобудування, а не прав та законних інтересів Держархбудінспекції. Захист публічних інтересів у сфері містобудування не може ставитися у залежність від бажання Держархбудінспекції.

У разі невиконання органом державного архітектурно-будівельного контролю його повноваження, передбаченого законом, особа, яка вважає, що така бездіяльність порушує її права або законні інтереси, має право звернутися до цього органу та вимагати вчинення відповідних дій. У разі відмови у задоволенні таких вимог, бездіяльність може бути оскаржено до суду.

Вирішуючи такий публічно правовий спір, суд перевіряє оскаржувану бездіяльність на предмет її відповідності вимогам ч. 2 ст. 2 КАС України, а у разі встановлення протиправності такої бездіяльності, з метою ефективного захисту прав або законних інтересів фізичних осіб, юридичних осіб зобов`язує відповідача вчинити дії, які випливають з імперативних правових норм.

За приписами частини 5 статті 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм права вже була висловлена Верховним судом у постанові по адміністративній справі №807/62/16 від 22 серпня 2018 року.

Поміж іншим, суд зауважує, що не всі повноваження органу державної влади чи органу місцевого самоврядування є дискреційними, такі повноваження становлять лише частину компетенції згаданих суб`єктів права. Однією з ознак дискреційних повноважень є, зокрема, неконкретність умов їх реалізації (абзац п`ятий підпункту 5.4 пункту 5 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 10 жовтня 2001 року № 13-рп/2001). Правова доктрина до таких ознак також відносить: відсутність прямих законодавчих обмежень щодо змісту рішення, що приймається на основі дискреційних повноважень; можливість суб`єкта владних повноважень обирати між декількома видами рішень; можливість обирати: діяти чи бездіяти; неконкретність підстав для прийняття рішення (вчинення дії).

Таким чином, аналізуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що через невиконання органом державного архітектурно-будівельного контролю його повноваження, передбаченого законом, особа, яка вважає, що така бездіяльність порушує її права або законні інтереси, має право звернутися до цього органу та вимагати вчинення відповідних дій. У даному випадку зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернутися до суду з позовною заявою до ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» про приведення незаконно реконструйованого будинку (квартири) у первинний стан, оскільки припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради не виконаний.

Проте, стосовно позовних вимог, щодо припинення незаконної реконструкції, суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Суд наголошує, що завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, зокрема здійснення в межах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України № 294 від 09 липня 2014 року, припинення незаконної реконструкції не входить до повноважень відповідача, оскільки, Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, видає обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності об`єктами нагляду; усунення порушень ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Враховуючи вищевикладене, позовна вимога про зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради припинити незаконну реконструкцію будинку АДРЕСА_9 у м. Одесі) не може бути задоволена, оскільки до повноважень відповідача відноситься видання припису та звернення до суду у разі його не виконання.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Так, у п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року, справа «РуїзТоріха проти Іспанії» (серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його установленою практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Суд звертає увагу, що Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, суб`єктом владних повноважень, відзиву на позовну заяву не подано, відомостей стосовно виконання припису управління ТОВ «Г.М.Б. Девелопмент» чи інформації стосовно звернення до суду з позовною заявою до ТОВ «Г.М.Б. Девелопмент» суду - не надано.

Таким чином, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню частково.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Судом встановлено, що під час подання позовної заяви, ОСОБА_1 , сплачено судовий збір у розмірі 1536,80 гривень (згідно квитанції №ПН2101 від 01 квітня 2019 року та №5394 0700 7143 5149 від 02.05.2019 року), який підлягає відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 2, 6-10, 77, 90, 139, 250, 251, 255, 257, 258, 263, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_10 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського 6, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_11 , вул АДРЕСА_12 , АДРЕСА_13 .6, код ЄДРПОУ ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Товариства з обмеженою відповідальністю «Г.М.Б. Девелопмент» (65125, м. Одеса, вул. Успенська 44, прим.810, ), про визнання протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, яка полягає у зволіканні щодо припинення незаконної реконструкції будинку АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_2 АДРЕСА_3 ); визнання протиправною бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, яка полягає у зволіканні звернення з позовною заявою до суду, а саме: зобов`язання ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» закласти (замурувати) самочинно влаштовані віконні отвори, приведення добудованого четвертого поверху мансардного типу у первинний стан та вчинення інших будівельних дій щодо приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції; зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради припинити незаконну реконструкцію будинку АДРЕСА_1 ( АДРЕСА_7 вул. Успенська 44 у м. АДРЕСА_11 ); зобов`язання Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради звернутися до суду з позовною заявою до ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ» про приведення зазначеного будинку (квартири) у первинний стан, а саме: закласти (замурувати) самочинно збудовані віконні отвори, приведення добудованого четвертого поверху мансардного типу у первинний стан та вчинення інших будівельних дій щодо приведення зазначеного будинку у стан до незаконної реконструкції задовольнити частково.

Бездіяльність Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, яка полягає у не зверненні з позовною заявою до суду до ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ», про приведення квартири АДРЕСА_3 , у м. Одесі, у стан до незаконної реконструкції визнати протиправною;

Зобов`язати Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради вирішити питання щодо звернення до суду з позовною заявою до ТОВ «Г.М.Б. ДЕВЕЛОПМЕНТ», про приведення квартири АДРЕСА_3 у стан до незаконної реконструкції.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені судові витрати у розмірі 1536,80 гривень.

Рішення набирає законної сили згідно статті 255 КАС України - після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду згідно статті 295 КАС України подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України, до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні скарги подаються учасниками справи через Одеський окружний адміністративний суд.

Суддя Балан Я.В.

.