Справа № 320/6999/18
Суддя: Бужак Наталія Петрівна
Дата ухвалення: 2019-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6999/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Бужак Н. П.

Суддів: Костюк Л.О., Пилипенко О.Є.

За участю секретаря: Івченка М.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року, суддя Леонтович А.М., у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради, Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними дії та зобов`язання вчинити дії,-

У С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 звернувся до Київського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради, в якому просив:

- визнати протиправними дії Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради щодо відмови у наданні будівельного паспорту ОСОБА_1 на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 ;

- зобов`язати Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 .

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що що відповідач своїм рішенням протиправно відмовив йому у видачі будівельного паспорту, мотивуючи це порушенням ДБН Б. 2.2-12: 2018 «Планування і забудова територій».

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Виконавчий комітет Броварської міської ради Київської області звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.

З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження, оскільки відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом першої інстанції встановлено, ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу земельно ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області 13.11.2018 року за реєстровим номером №2835 та витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за № НВ-018 став власником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 , загальною площею 0, 0362 га, цільова призначення - землі житлової та громадської забудови (для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) (а.с.11-12, 13-14).

14 грудня 2018 року позивач звернувся до Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради з заявою про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 0,0362 га (а.с.22).

18 грудня 2018 року Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради надало відповідь листом за №252, у якому повідомило, що позивачу відмовлено у наданні будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , оскільки не витримано вимоги пункту 6.1.35 Державних будівельних норм України Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій», а саме показники площі території та розрахункової щільності населення для розміщення садибної забудови слід приймати за таблицею 6.6 (а.с.15).

Вважаючи вищезазначене рішення протиправним, позивач звернувся до суду з відповідним позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи правову оцінку обставинам справи колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

В силу вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з абзацом другим частини другої статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 року забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки.

Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів.

За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Частиною 3 та 4 вказаної статті Закону встановлено, що надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України № 103 від 05.07.2011 року, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640, затверджено Порядк видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки.

Зі змісту пункту 1.1 Порядку №103 цей Порядок розроблений відповідно до статті 27 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» і призначений для використання уповноваженими органами містобудування та архітектури та іншими суб`єктами містобудування при вирішенні питань забудови присадибних, дачних і садових земельних ділянок.

За приписами пункту 1.2 Порядку №103 будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пунктів 1.3-1.6. Порядку №103 параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 «Житлові будинки. Основні положення», ДБН Б .2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Проектування на підставі будівельного паспорта здійснюється без отримання містобудівних умов і обмежень.

Для об`єктів будівництва, на які надається будівельний паспорт, розроблення проекту будівництва здійснюється виключно за бажанням замовника.

Відповідно до п. 2.1. Порядку видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Згідно з п. 2.3. Порядку уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Пунктом 2.4. Порядку встановлено, що пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно із пунктом 2.5 Порядку № 103 повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Як вбачається з матеріалів справи, відмова у наданні позивачу будівельного паспорту на будівництво індивідуального житлового будинку обумовлена порушенням позивачем вимог пункту 6.1.35 Державних будівельних норм України Б.2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Судом першої інстанції встановлено, що ухвалою Окружного адміністративного суду від 27.08.2018 року, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2018 року, по справі № 826/13433/18 зупинено дію наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 23.04.2018 №100 «Про затвердження ДБН Б .2.2-12:2018 «Планування і забудова територій».

Таким чином, посилання відповідача на порушення позивачем ДБН Б. 2.2-12:2018 «Планування і забудова територій» є безпідставними.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу земельно ділянки, посвідченого приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області 13.11.2018 року за реєстровим номером №2835 та витягу з Державного земельного кадастру про земельну ділянку за № НВ-018 став власником земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 , загальною площею 0, 0362 га, цільова призначення - землі житлової та громадської забудови (для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Згідно з Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, цільове призначення вказаної земельної ділянки: для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Земельного кодексу України землі України за основним цільовим призначенням поділяються на такі категорії: а) землі сільськогосподарського призначення; б) землі житлової та громадської забудови; в) землі природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення; г) землі оздоровчого призначення; ґ) землі рекреаційного призначення; д) землі історико-культурного призначення; е) землі лісогосподарського призначення; є) землі водного фонду; ж) землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення.

Частиною 3 статті 19 Земельного кодексу України передбачено, що зміна цільового призначення земельних ділянок приватної власності здійснюється за ініціативою власників земельних ділянок.

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Згідно з ч. 4 ст. 373 Цивільного кодексу України власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Положеннями статті 375 ЦК України передбачено, що власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам.

Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Відповідно до ч. 2 ст. 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зміна функціонального призначення територій не тягне за собою припинення права власності або права користування земельними ділянками, які були передані (надані) у власність чи користування до встановлення нового функціонального призначення територій.

Забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Таким чином, враховуючи, що цільове призначення земельної ділянки площею 0,0362 га, га, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 , визначено для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що відповідач, відмовляючи позивачу у наданні будівельного паспорту, діяв всупереч вимогам закону.

Що стосується задоволення позовних вимог про зобов`язання Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_2 , колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

Частинами 3 та 4 статті 245 КАС України передбачено, що у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

У випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

У відповідності до п. 2.1 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 (далі - Порядок № 103), видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

В силу пункту 2.4 Порядку №103 при вирішенні питання про видачу будівельного паспорту, крім відповідності намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації, перевірці підлягає ще і відповідність намірів вимогам державних будівельних норм, стандартів і правил.

Позивачем не підтверджено, чи відповідають його наміри як забудовника вказаним вимогам і чи здійснював відповідач перевірку отриманих документів за цим критерієм.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Завдання судочинства досягаються шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Отже, спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів, з метою повного захисту прав, свобод та інтересів позивача, вважає за необхідне вийти за межі позовних вимог та зобов`язати відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 .

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року підлягає скасуванню в частині задоволення позовних вимог про зобов`язання Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки з ухваленням в цій частині нового рішення про зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки. В решті рішення слід залишити без змін.

Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 частини першої ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі.

Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процессуального права.

Керуючись ст. ст. 2, 9, 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Броварської міської ради Київської області задовольнити частково.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року скасувати в частині зобов`язання Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради видати ОСОБА_1 будівельний паспорт на забудову земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 та ухвалити в цій частині нове рішення, яким зобов`язати Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про видачу будівельного паспорту забудови земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер НОМЕР_1 .

У решті рішення Київського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк визначений ст. 329 КАС України.

Судя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Костюк Л.О.

Пилипенко О.Є.