Справа № 440/470/19
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2019-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м. ПолтаваСправа № 440/470/19

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши за правилами загального позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом Білецьківської сільської ради до Служби автомобільних доріг у Полтавській області про визнання бездіяльності протиправною, -

В С Т А Н О В И В:

Білецьківська сільська рада /далі позивач/ звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Служби автомобільних доріг у Полтавській області /далі відповідач/ про:

- визнання протиправною бездіяльності щодо невключення в Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, за реєстраційним номером справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18 інформації про місце провадження планованої діяльності;

- визнання протиправною бездіяльності щодо невключення в Звіт з оцінки впливу на довкілля Служби автомобільних доріг у Полтавській області "Будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська області", реєстраційний номер справи по оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, інформації щодо опису місця провадження планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу) /а.с.5-12/.

В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що всупереч вимогам пункту 3 частини другої статті 5 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, за реєстраційним номером справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, не містить інформації про місце провадження планованої діяльності, а саме: інформації щодо земель Білецьківської сільської ради, які будуть зайняті для будівництва автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська області. Також Звіт з оцінки впливу на довкілля Служби автомобільних доріг у Полтавській області "Будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська області", реєстраційний номер справи по оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, не містить достовірної інформації щодо опису місця провадження планованої діяльності, а також величини та масштабів впливу від такої діяльності (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу) відповідно до пунктів 2 та 5 частини другої статті 6 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля". Така бездіяльність відповідача щодо зазначення відповідної інформації в повідомленні та звіті порушує права жителів Білецьківської територіальної громади, інтереси яких представляє позивач, та зумовлює можливу загрозу впливу на навколишнє природне середовище.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2019 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, а також призначено підготовче засідання.

Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву /а.с.55-62/ зазначив, що у Повідомленні про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, за реєстраційним номером справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, зазначена вся необхідна інформація, зокрема про місце провадження планованої діяльності, що визнається позивачем у позовній заяві. Також у розділах 1.1, 1.5, 3-5 Звіту з оцінки впливу на довкілля Служби автомобільних доріг у Полтавській області "Будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська області", реєстраційний номер справи по оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, зазначено опис місця провадження планованої діяльності та опис і оцінка можливого впливу на довкілля. Служба автомобільних доріг у Полтавській області не є суб`єктом владних повноважень, оскільки не наділена владними повноваженнями та не здійснює публічно-управлінські функції, в тому числі і делеговані, та відповідно до пункту 3 статті 2 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" є суб`єктом господарювання, а відтак спір у цій справі не має ознак публічно-правового спору.

У відповіді на відзив /а.с.198-203/ позивач вказав, що відсутність в Повідомленні інформації про те, що планована діяльність має бути проведена на території Білецьківської сільської ради, порушує вимоги пункту 3 частини другої статті 5 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля". Інформація, яка зазначена у Звіті з оцінки впливу на довкілля Служби автомобільних доріг у Полтавській області, не містить чітких відомостей щодо опису місця провадження планованої діяльності, зокрема із зазначенням площі земель та меж, що позбавляє громадян можливості встановити чи не буде порушено їх права та інтереси щодо користування відповідними землями у зв`язку з будівництвом дороги. Вказаний Звіт не містить конкретних даних щодо оцінки впливу на довкілля саме щодо Білецьківської сільської ради, а містить загальні відомості впливу провадження планованої діяльності по кожній адміністративно-територіальній одиниці. Зазначив, що спір у цій справі є публічно-правовим, оскільки пов`язаний із виконанням владних управлінських функцій відповідачем, як суб`єктом оцінки впливу на довкілля, стосовно Білецьківської територіальної громади.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2019 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

У судове засідання 12 червня 2019 року учасники справи своїх уповноважених представників не направили.

Від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Вказане клопотання вмотивоване тим, що він не може прибути у судове засідання, призначене о14:00 год. 12 червня 2019 року, у зв`язку із його участю як представника у справі №554/309/18, розгляд якої відбудеться в Октябрському районному суді м. Полтави о 14:00 год 12 червня 2019 року.

Відповідач свого уповноваженого представника у судове засідання не направив та про причини неявки не повідомив, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце проведення судового засідання /а.с.235/.

Вирішуючи питання про проведення судового розгляду за відсутності представників учасників справи, суд виходить з наступного.

Частиною другою статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно із частиною третьою статті 55 цього Кодексу держава, територіальна громада бере участь у справі через відповідний орган державної влади, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник або представник.

Представник позивача у клопотанні про відкладення розгляду справи зазначає про його участь в судовому засіданні іншої справи.

Разом з тим, суд зауважує, що позивач як суб`єкт владних повноважень не був позбавлений можливості направити у судове засідання для розгляду цієї справи іншого представника (юрисконсульта тощо) або свого керівника, уповноваженого діяти від імені суб`єкта владних повноважень відповідно до закону, однак вказаним правом не скористався та явку у судове засідання свого представника не забезпечив.

Відповідно до частин першої та другої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Згідно із частинами першою та другою статті 193 КАС України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку. Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Суд враховує, що ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 25 квітня 2019 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів, а ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 14 травня 2019 року закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.

Отже, строк розгляду справи по суті, встановлений частиною другою статті 193 КАС України, закінчується 13 червня 2019 року.

Беручи до уваги те, що відповідно до положень статті 205 КАС України неявка учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті, а відкладення розгляду справи можливе лише в межах строку, встановленого для розгляду справи по суті, та такий строк для розгляду цієї справи закінчується 13 червня 2019 року, суд не знаходить підстав для задоволення клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Згідно з частиною дев`ятою статті 205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Зважаючи на те, що представники учасників справи у судове засідання не з`явилися, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, суд визнав за можливе проводити судове засідання за відсутності представників учасників справи у порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється на підставі приписів частини четвертої статті 229 КАС України.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

В Єдиному реєстрі оцінки впливу на довкілля зареєстровано справу про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності Служби автомобільних доріг у Полтавській області за №18 про будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська область, місце проведення планованої діяльності: землі Дмитрівської сільської ради, Горішньоплавнівської міської ради, Кам`янопотоківської, Білецьківської сільських рад Кременчуцького району Полтавської області.

Листом Служба автомобільних доріг у Полтавській області №01-05/1329/02 від 23 листопада 2018 року звернулась до голови Білецьківської сільської ради Самойлюк А.В. з проханням відповідно до частини третьої статті 4 та частини сьомої статті 4 Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" розмістити на дошці оголошень Повідомлення про планову діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля в період з 25 листопада 2018 року по 21 грудня 2018 року, примірник якого додано /а.с. 13/.

Зі змісту Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18, слідує, що Служба автомобільних доріг у Полтавській області інформує про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля, зокрема будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці І черги будівництва автомобільної дороги М-22 Полтава-Маріуполь з південно-східної сторони м. Кременчук з будівництвом мостового переходу через р. Дніпро. Відповідно до пункту 3 вказаного Повідомлення визначено місце провадження планованої діяльності та територіальні альтернативи: будівництво І та ІІ обходу міста Кременчук передбачається з південної сторони м. Кременчук в існуючому транспортному коридорі вздовж територіальної дороги загального користування Т-17-16 Капустяни-Дяченки-Дмитрівка-Горішні плавні та залізничної лінії Потоки-Золотнішине /а.с.14-19/.

Службою автомобільних доріг у Полтавській області складено Звіт з оцінки впливу на довкілля "Будівництво автомобільної дороги М-22 Полтава-Олександрія на ділянці обходу м. Кременчук з мостовим переходом через р. Дніпро, Полтавська області", реєстраційний номер справи по оцінку впливу на довкілля планованої діяльності №18 /а.с.72-191/.

Вважаючи, що відповідачем допущена бездіяльність щодо невключення в Повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, інформації про місце провадження планованої діяльності та у Звіт з оцінки впливу на довкілля - інформації щодо опису місця провадження планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), позивач з метою захисту прав територіальної громади звернувся до суду з позовом про визнання такої бездіяльності протиправною.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, аргументам учасників справи та перевіряючи право позивача на звернення до суду з цим позовом, суд виходить з такого.

Правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України "Про оцінку впливу на довкілля" № 2059-VIII від 23 травня 2017 року /далі Закон №2059-VIII/.

За визначеннями, наведеними у частині першій статті 1 Закону №2059-VIII, вплив на довкілля (далі - вплив) - будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів; громадськість - одна чи більше фізичних або юридичних осіб, їх об`єднання, організації або групи; уповноважений територіальний орган - обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів; уповноважений центральний орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини першої статті 2 Закону №2059-VIII оцінка впливу на довкілля - це процедура, що передбачає: 1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.

Підготовка суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 Закону №2059-VIII включає в себе, серед іншого: 1) оприлюднення повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля (статті 4 та 5 вказаного Закону); 2) підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля, яку забезпечує суб`єкт господарювання (стаття 6 цього ж Закону).

Так, частинами першою та другою статті 5 Закону №2059-VIII встановлено, що суб`єкт господарювання інформує уповноважений територіальний орган про намір провадити плановану діяльність та оцінку її впливу на довкілля шляхом подання повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, у письмовій формі (на паперових носіях) та в електронному вигляді за місцем провадження такої діяльності.

У повідомленні про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, наводиться інформація про: 1) суб`єкта господарювання - назва (прізвище, ім`я, по батькові), юридична адреса (адреса реєстрації), контактний номер телефону; 2) плановану діяльність, її характеристику, технічні альтернативи; 3) місце провадження планованої діяльності, територіальні альтернативи; 4) соціально-економічний вплив планованої діяльності; 5) загальні технічні характеристики, у тому числі параметри планованої діяльності (потужність, довжина, площа, обсяг виробництва тощо); 6) екологічні та інші обмеження планованої діяльності за альтернативами; 7) необхідну еколого-інженерну підготовку і захист території за альтернативами; 8) сферу, джерела та види можливого впливу на довкілля; 9) належність планованої діяльності до першої чи другої категорії видів діяльності та об`єктів, які можуть мати значний вплив на довкілля та підлягають оцінці впливу на довкілля; 10) наявність підстав для здійснення оцінки транскордонного впливу на довкілля; 11) планований обсяг досліджень та рівень деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля; 12) передбачену процедуру оцінки впливу на довкілля та можливості для участі в ній громадськості; 13) проведення та процедуру громадського обговорення обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу планованої діяльності на довкілля; 14) вид рішення про провадження планованої діяльності, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та орган, до повноважень якого належить прийняття цього рішення; 15) найменування уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою цієї статті, - уповноваженого центрального органу, до якого подається повідомлення про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та якому надсилаються зауваження та пропозиції громадськості до планованої діяльності, обсягу досліджень та рівня деталізації інформації, що підлягає включенню до звіту з оцінки впливу на довкілля.

Згідно з частинами першою та другою статті 6 Закону №2059-VIII суб`єкт господарювання забезпечує підготовку звіту з оцінки впливу на довкілля і несе відповідальність за достовірність наведеної у звіті інформації згідно з законодавством.

Звіт з оцінки впливу на довкілля включає: 1) опис планованої діяльності, зокрема: опис місця провадження планованої діяльності; цілі планованої діяльності; опис характеристик діяльності протягом виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності, у тому числі (за потреби) роботи з демонтажу, та потреби (обмеження) у використанні земельних ділянок під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; опис основних характеристик планованої діяльності (зокрема виробничих процесів), наприклад, виду і кількості матеріалів та природних ресурсів (води, земель, ґрунтів, біорізноманіття), які планується використовувати; оцінку за видами та кількістю очікуваних відходів, викидів (скидів), забруднення води, повітря, ґрунту та надр, шумового, вібраційного, світлового, теплового та радіаційного забруднення, а також випромінення, які виникають у результаті виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 2) опис виправданих альтернатив (наприклад, географічного та/або технологічного характеру) планованої діяльності, основних причин обрання запропонованого варіанта з урахуванням екологічних наслідків; 3) опис поточного стану довкілля (базовий сценарій) та опис його ймовірної зміни без здійснення планованої діяльності в межах того, наскільки природні зміни від базового сценарію можуть бути оцінені на основі доступної екологічної інформації та наукових знань; 4) опис факторів довкілля, які ймовірно зазнають впливу з боку планованої діяльності та її альтернативних варіантів, у тому числі здоров`я населення, стан фауни, флори, біорізноманіття, землі (у тому числі вилучення земельних ділянок), ґрунтів, води, повітря, кліматичні фактори (у тому числі зміна клімату та викиди парникових газів), матеріальні об`єкти, включаючи архітектурну, археологічну та культурну спадщину, ландшафт, соціально-економічні умови та взаємозв`язки між цими факторами; 5) опис і оцінку можливого впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (за наявності - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний вплив), зумовленого: виконанням підготовчих і будівельних робіт та провадженням планованої діяльності, включаючи (за потреби) роботи з демонтажу після завершення такої діяльності; використанням у процесі провадження планованої діяльності природних ресурсів, зокрема земель, ґрунтів, води та біорізноманіття; викидами та скидами забруднюючих речовин, шумовим, вібраційним, світловим, тепловим та радіаційним забрудненням, випроміненням та іншими факторами впливу, а також здійсненням операцій у сфері поводження з відходами; ризиками для здоров`я людей, об`єктів культурної спадщини та довкілля, у тому числі через можливість виникнення надзвичайних ситуацій; кумулятивним впливом інших наявних об`єктів, планованої діяльності та об`єктів, щодо яких отримано рішення про провадження планованої діяльності, з урахуванням усіх існуючих екологічних проблем, пов`язаних з територіями, які мають особливе природоохоронне значення, на які може поширитися вплив або на яких може здійснюватися використання природних ресурсів; впливом планованої діяльності на клімат, у тому числі характер і масштаби викидів парникових газів, та чутливістю діяльності до зміни клімату; технологією і речовинами, що використовуються; 6) опис методів прогнозування, що використовувалися для оцінки впливів на довкілля, зазначених у пункті 5 цієї частини, та припущень, покладених в основу такого прогнозування, а також використовувані дані про стан довкілля; 7) опис передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення значного негативного впливу на довкілля, у тому числі (за можливості) компенсаційних заходів; 8) опис очікуваного значного негативного впливу діяльності на довкілля, зумовленого вразливістю проекту до ризиків надзвичайних ситуацій, заходів запобігання чи пом`якшення впливу надзвичайних ситуацій на довкілля та заходів реагування на надзвичайні ситуації; 9) визначення усіх труднощів (технічних недоліків, відсутності достатніх технічних засобів або знань), виявлених у процесі підготовки звіту з оцінки впливу на довкілля; 10) усі зауваження і пропозиції, що надійшли до уповноваженого територіального органу, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - до уповноваженого центрального органу після оприлюднення ними повідомлення про плановану діяльність, а також таблицю із зазначенням інформації про повне врахування, часткове врахування або обґрунтування відхилення отриманих під час громадського обговорення зауважень та пропозицій, що надійшли в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 5 цього Закону; 11) стислий зміст програм моніторингу та контролю щодо впливу на довкілля під час провадження планованої діяльності, а також (за потреби) планів післяпроектного моніторингу; 12) резюме нетехнічного характеру інформації, зазначеної у пунктах 1 - 11 цієї частини, розраховане на широку аудиторію; 13) список посилань із зазначенням джерел, що використовуються для описів та оцінок, що містяться у звіті з оцінки впливу на довкілля.

Відповідно до частини першої статті 9 Закону №2059-VIII уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі - транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.

З наведеного правового регулювання слідує, що оцінку впливу на довкілля здійснює відповідний уповноважений орган, яким в розумінні статті 1 Закону №2059-VIII є обласні, міські Київська та Севастопольська державні адміністрації (відповідний підрозділ з питань екології та природних ресурсів), орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань екології та природних ресурсів; центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Таким чином, органи місцевого самоврядування, до яких належить позивач, не наділені повноваженням здійснювати аналіз інформації, зазначеної у повідомленні про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та звіті з оцінки впливу на довкілля, та визначати не/достатність такої інформації.

В той же час згідно зі статтею 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" №280/97-ВР від 21 травня 1997 року (далі Закон №280/97-ВР) сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до статті 18-1 Закону №280/97-ВР орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Повноваження сільських, селищних та міських рад як органу місцевого самоврядування визначені у статтях 25 та 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Так, статтею 25 Закону №280/97-ВР передбачено, що сільські, селищні, міські ради правомочні розглядати і вирішувати питання, віднесені Конституцією України, цим та іншими законами до їх відання.

Відповідно до частини першої статті 26 вказаного Закону виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: 1) затвердження регламенту ради; 2) утворення і ліквідація постійних та інших комісій ради, затвердження та зміна їх складу, обрання голів комісій; 3) утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу; внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск; 4) обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом; 5) затвердження за пропозицією сільського, селищного, міського голови структури виконавчих органів ради, загальної чисельності апарату ради та її виконавчих органів відповідно до типових штатів, затверджених Кабінетом Міністрів України, витрат на їх утримання; 6) утворення за поданням сільського, селищного, міського голови інших виконавчих органів ради; 7) затвердження плану роботи ради та заслуховування звіту про його виконання, з урахуванням вимог статті 32 Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності"; 8) заснування аудіовізуальних (електронних) засобів масової інформації відповідної ради, призначення і звільнення їх керівників; 9) заслуховування звіту сільського, селищного, міського голови про діяльність виконавчих органів ради, у тому числі щорічного звіту про здійснення державної регуляторної політики виконавчими органами відповідної ради; 10) прийняття рішення про недовіру сільському, селищному, міському голові; 11) заслуховування звітів постійних комісій, керівників виконавчих органів ради та посадових осіб, яких вона призначає або затверджує; 12) заслуховування повідомлень депутатів про роботу в раді, виконання ними доручень ради; 13) розгляд запитів депутатів, прийняття рішень по запитах; 14) прийняття рішень щодо дострокового припинення повноважень депутата ради в порядку, встановленому законом; 15) скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень; 16) прийняття рішення щодо дострокового припинення повноважень сільського, селищного, міського голови у випадках, передбачених цим Законом; 18) прийняття рішення про проведення місцевого референдуму; 19) прийняття відповідно до законодавства рішень щодо організації проведення референдумів та виборів органів державної влади, місцевого самоврядування та сільського, селищного, міського голови; 20) прийняття рішень про наділення органів самоорганізації населення окремими власними повноваженнями органів місцевого самоврядування, а також про передачу коштів, матеріально-технічних та інших ресурсів, необхідних для їх здійснення; 21) прийняття рішень про об`єднання в асоціації або вступ до асоціацій, інших форм добровільних об`єднань органів місцевого самоврядування та про вихід з них; 21-1) схвалення угод про об`єднання єврорегіонального співробітництва, прийняття рішень про утворення об`єднання єврорегіонального співробітництва, про приєднання до такого об`єднання або про вихід з нього, затвердження статуту об`єднання єврорегіонального співробітництва та внесення до нього змін; 21-2) прийняття рішень про вступ до європейського об`єднання територіального співробітництва та про вихід з такого об`єднання; 22) затвердження програм соціально-економічного та культурного розвитку відповідних адміністративно-територіальних одиниць, цільових програм з інших питань місцевого самоврядування; 23) розгляд прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету; 24) встановлення місцевих податків і зборів відповідно до Податкового кодексу України; 25) утворення цільових фондів, затвердження положень про ці фонди; 26) прийняття рішень щодо здійснення місцевих запозичень; 27) прийняття рішень щодо передачі коштів з відповідного місцевого бюджету; 28) прийняття рішень щодо надання відповідно до чинного законодавства пільг по місцевих податках і зборах, а також земельному податку; 29) встановлення для підприємств, установ та організацій, що належать до комунальної власності відповідних територіальних громад, розміру частки прибутку, яка підлягає зарахуванню до місцевого бюджету; 30) прийняття рішень щодо відчуження відповідно до закону комунального майна; затвердження місцевих програм приватизації, а також переліку об`єктів комунальної власності, які не підлягають приватизації; визначення доцільності, порядку та умов приватизації об`єктів права комунальної власності; вирішення питань про придбання в установленому законом порядку приватизованого майна, про включення до об`єктів комунальної власності майна, відчуженого у процесі приватизації, договір купівлі-продажу якого в установленому порядку розірвано або визнано недійсним, про надання у концесію об`єктів права комунальної власності, про створення, ліквідацію, реорганізацію та перепрофілювання підприємств, установ та організацій комунальної власності відповідної територіальної громади; Реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради; 30-1) прийняття рішень про визначення критеріїв, відповідно до яких утворення наглядової ради є обов`язковим у комунальних унітарних підприємствах та у господарських товариствах, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать територіальній громаді; про затвердження порядку утворення наглядової ради, порядку призначення членів наглядової ради комунального унітарного підприємства; про визначення кола питань, що належать до виключної компетенції наглядової ради комунального унітарного підприємства; про встановлення вимог до незалежних членів наглядової ради комунальних унітарних підприємств і господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать територіальній громаді; 30-2) визначення критеріїв відбору незалежного аудитора та критеріїв віднесення комунальних унітарних підприємств і господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать територіальній громаді, до таких, фінансова звітність яких (у тому числі консолідована) підлягає обов`язковій перевірці незалежним аудитором, та затвердження порядку такої перевірки і порядку залучення незалежного аудитора; 31) прийняття рішень про передачу іншим органам окремих повноважень щодо управління майном, яке належить до комунальної власності відповідної територіальної громади, визначення меж цих повноважень та умов їх здійснення; 32) створення у разі необхідності органів і служб для забезпечення здійснення з іншими суб`єктами комунальної власності спільних проектів або спільного фінансування (утримання) комунальних підприємств, установ та організацій, визначення повноважень цих органів (служб); 33) вирішення відповідно до законодавства питань про створення підприємствами комунальної власності спільних підприємств, у тому числі з іноземними інвестиціями; 33-1) прийняття рішень щодо надання згоди на організацію співробітництва територіальних громад, суб`єктом якого є територіальна громада села, селища, міста, у формах, визначених статтею 4 Закону України "Про співробітництво територіальних громад", щодо схвалення проекту договору про співробітництво та інших рішень, пов`язаних із здійсненням відповідно до зазначеного Закону співробітництва територіальних громад; 33-2) заслуховування звітів, пов`язаних із здійсненням відповідно до Закону України "Про співробітництво територіальних громад" співробітництва територіальних громад, суб`єктом якого є територіальна громада села, селища, міста; 34) вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин; 35) затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України; 36) вирішення відповідно до закону питань про надання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів місцевого значення, а також про скасування такого дозволу; 37) прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні; внесення пропозицій до відповідних державних органів щодо оголошення природних та інших об`єктів, що мають екологічну, історичну, культурну або наукову цінність, пам`ятками природи, історії або культури, які охороняються законом; прийняття рішень про оголошення в місцях масового розмноження та вирощування потомства дикими тваринами "сезону тиші" з обмеженням господарської діяльності та добуванням об`єктів тваринного світу; 38) надання відповідно до законодавства згоди на розміщення на території села, селища, міста нових об`єктів, у тому числі місць чи об`єктів для розміщення відходів, сфера екологічного впливу діяльності яких згідно з діючими нормативами включає відповідну територію; 39-1) створення відповідно до закону за рахунок коштів місцевого бюджету установ з надання безоплатної первинної правової допомоги, призначення і звільнення керівників цих установ, залучення в установленому законом порядку фізичних чи юридичних осіб приватного права до надання безоплатної первинної правової допомоги; 40) заслуховування інформації прокурорів та керівників органів Національної поліції про стан законності, боротьби із злочинністю, охорони громадського порядку та результати діяльності на відповідній території; 41) прийняття рішень з питань адміністративно-територіального устрою в межах і порядку, визначених цим та іншими законами; 42) затвердження в установленому порядку місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови відповідних населених пунктів, іншої містобудівної документації; 43) затвердження договорів, укладених сільським, селищним, міським головою від імені ради, з питань, віднесених до її виключної компетенції; 44) встановлення відповідно до законодавства правил з питань благоустрою території населеного пункту, забезпечення в ньому чистоти і порядку, торгівлі на ринках, додержання тиші в громадських місцях, за порушення яких передбачено адміністративну відповідальність; 44-1) встановлення заборони продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (крім закладів ресторанного господарства) у визначений час доби в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці; 45) прийняття у межах, визначених законом, рішень з питань боротьби зі стихійним лихом, епідеміями, епізоотіями, за порушення яких передбачено адміністративну відповідальність; 45-1) визначення територій, на яких можуть проводитися потенційно небезпечні заходи в умовах присутності цивільного населення за участю особового складу Збройних Сил України, інших військових формувань та правоохоронних органів з використанням озброєння і військової техніки; 46) прийняття рішень, пов`язаних із створенням спеціальних вільних та інших зон, змінами в статусі цих зон, внесення до відповідних органів пропозицій з цих питань; надання згоди на створення таких зон за ініціативою Президента України або Кабінету Міністрів України; 47) прийняття рішення про дострокове припинення повноважень органів територіальної самоорганізації населення у випадках, передбачених цим Законом; 48) затвердження статуту територіальної громади; 49) затвердження відповідно до закону Положення про зміст, опис та порядок використання символіки територіальної громади; 50) прийняття рішень щодо виконання положень статей 7, 11, 12, 20, 24 Закону України "Про засади державної мовної політики"; 51) надання згоди на передачу об`єктів з державної у комунальну власність та прийняття рішень про передачу об`єктів з комунальної у державну власність, а також щодо придбання об`єктів державної власності; 52) створення відповідно до законодавства комунальної аварійно-рятувальної служби; 53) затвердження відповідно до закону Положення про помічника-консультанта депутата ради та опису посвідчення помічника-консультанта депутата ради; 54) вирішення питань у сфері поводження з небезпечними відходами відповідно до законодавства; 55) визначення на конкурсних засадах юридичних осіб, які здійснюють у межах певної території збирання та перевезення побутових відходів спеціально обладнаними для цього транспортними засобами; 56) визначення шляхів стимулювання користування електромобілями та іншими екологічними видами транспорту; 56-1) затвердження вимог до облаштування майданчиків для паркування транспортних засобів з урахуванням норм, нормативів, стандартів у сфері благоустрою населених пунктів, державних будівельних норм, технічних умов, Правил дорожнього руху та інших нормативних документів; 57) встановлення плати за доступ до об`єкта будівництва, транспорту, енергетики, кабельної каналізації електрозв`язку, будинкової розподільної мережі комунальної власності відповідно до Закону України "Про доступ до об`єктів будівництва, транспорту, електроенергетики з метою розвитку телекомунікаційних мереж".

Отже, зі змісту цих положень також не слідує, що сільська, селищна та міська рада як представницькі органи відповідної територіальної громади наділені повноваженнями здійснювати аналіз інформації, зазначеної у повідомленні про плановану діяльність, яка підлягає оцінці впливу на довкілля, та звіті з оцінки впливу на довкілля, та звертатися до суду з відповідним позовом у разі недостатності або недостовірності такої інформації.

Відповідно до частини четвертої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкти владних повноважень мають право звернутися до адміністративного суду виключно у випадках, визначених Конституцією та законами України.

З огляду на вищевикладене, позивач звернувся до суду з позовом у випадку, не передбаченому законом, та за відсутності у нього відповідних повноважень.

Таким чином, у задоволенні позову слід відмовити.

Підстави для розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні адміністративного позову Білецьківської сільської ради (вул. Леніна, буд. 231, с. Білецьківка, Кременчуцький район, Полтавська область, 39670, ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) до Служби автомобільних доріг у Полтавській області (вул. Вячеслава Чорновола, буд. 22-А, м. Полтава, Полтавська область, 36039, ідентифікаційний код 25898491) про визнання бездіяльності протиправною.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.І. Слободянюк