Справа № 160/7720/18
Суддя: Коршун А.О.
Дата ухвалення: 2019-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
12 червня 2019 року м. Дніпросправа № 160/7720/18
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Коршуна А.О. (доповідач),
суддів: Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,
ознайомившись з апеляційною скаргою Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області
на рішення: Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18
за позовом: Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
до: Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області
про: визнання протиправними та скасування постанов,-
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18 адміністративний позов задоволено повністю /а.с. 49-53 том 2/

Відповідач Головне управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області, не погодившись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції подало 24.04.2019р. до суду першої інстанції апеляційну скаргу /а.с. 58-66/.

Судом апеляційної інстанції справу №160/7720/18 було зареєстровано 13.05.2019р. /а.с. 57/ та з використанням автоматизованої системи документообігу суду визначено суддю-доповідача у справі /а.с. 69/ і апеляційна скарга з адміністративною справою №160/7720/18 були передані судді доповідачу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №160/7720/18 апеляційна скарга Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18 залишена без руху та надано заявнику апеляційної скарги строк десять днів з дати отримання копії ухвали суду для усунення недоліків апеляційної скарги, а саме:

- надання суду апеляційної інстанції заяви про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/19, у якій зазначити поважність причин пропуску цього строку з 20.03.2019р. по 24.04.2019р. та надати докази на обґрунтування поважності причин пропуску цього строку;

- надання суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 1731,21 грн.

- надання суду апеляційної інстанції підписаної копії апеляційної скарги (разом з копіями доданих до апеляційної скарги документів) відповідно до кількості учасників справи.

Копія ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №160/7720/19 була надіслана на адресу заявника апеляційної скарги для виконання /а.с. 72/ та отримана ним відповідно поштового повідомлення 22.05.2019р. /ва.с. 73/.

27.05.2019р. до суду апеляційної інстанції відповідачем надано на виконання ухвали апеляційної інстанції від 14.05.2019р., заяву про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. /а.с. 74/.

27.05.2019р. до суду апеляційної інстанції надано клопотання відповідача про звільнення від сплати судового збору, про відстрочення сплати судового збору або про продовження встановленого ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №160/7720/19 строку на усунення недоліків апеляційної скарги Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/19, яке мотивовано відсутністю коштів на сплату судового збору, при цьому, будь які докази які б свідчили про можливість сплати судового збору не були надані. / а.с. 76/.

Вирішуючи заявлене відповідачем клопотання про звільнення від сплати судового збору, про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції від 06.02.2019р. у даній справі, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Частиною 5 ст. 296 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, серед іншого, додається документ про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 ст. 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» встановлені підстави та умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Так, ч. 1 вищевказаної статті встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за клопотанням сторони відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Аналіз вищенаведених норм дає можливість зробити висновок про те, що прийняття судом рішення про зменшення розміру належних до сплати судових витрат чи звільнення від їх оплати повністю або частково, чи відстрочення або розстрочення сплати судових витрат на визначений строк залежить від наявності у заявника клопотання майнового стану, який ускладнює або робить неможливим сплату судового збору.

З матеріалів даної адміністративної справи вбачається, що відповідачем не було надано суду жодного належного письмового доказу стосовно майнового стану установи, а посилання відповідача на відсутність фінансування установи, не може бути визнана єдиною підставою, яка при цьому будь яких доказів які б свідчили про надходження коштів найближчим часом для сплати судового збору не надала /а.с. 76-86/.

За таких обставин, вважаю, що заявлене відповідачем клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції у даній справі є необґрунтованим і у задоволенні такого клопотання необхідно відмовити.

Вирішуючи клопотання Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору або про продовження встановленого ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. у справі №160/7720/18 строку на усунення недоліків апеляційної скарги, колегія суддів вважає, за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст.8 КАС України усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом.

У пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» Суд звертав увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Конвенцію та практику суду - як джерело права.

Тому враховуючи вищезазначену практику Європейського суду з прав людини, колегія суддів вважає, що відсутність фінансування відповідача на такі витрати як сплата судового збору не може бути підставою для продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги або для відстрочення сплати судового збору, а тому відповідачу у задоволенні таких клопотань необхідно відмовити.

Отже, приймаючи до уваги вищенаведене колегія суддів вважає, що відповідачем у встановлений ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019р. строк, зазначені у цій ухвалі недоліки апеляційної скарги на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18 не були усунуті, в частині сплати судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 169 КАС України передбачено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Аналіз вищезазначених норм чинного процесуального законодавства свідчить про те, що визначені ухвалою суду недоліки апеляційної скарги повинні бути усунутими у повному обсязі та у строк, який було встановлено судом, і апеляційна скарга підлягає поверненню, якщо її заявник не усунув недоліки апеляційної скарги, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи вищезазначене та приймаючи до уваги те, що відповідач, який є заявником апеляційної скарги, у строк, встановлений ухвалою суду апеляційної інстанції від 15.02.2019р., зазначені судом у цій ухвалі недоліки апеляційної скарги в частині надання суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору за подання апеляційної скарги, не усунув, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18 - повернути заявнику.

На підставі викладеного, керуючись п. 1 ч. 4 ст. 169, ч. 6 ст. 298 КАС України, суд -

УХВАЛИВ:

Головному управлінню Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області у задоволенні клопотань по звільнення від сплати судового збору, про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги або про відстрочення сплати судового збору за подання апеляційної скарги відмовити.

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з питань праці (Держпраці) у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.02.2019р. у справі №160/7720/18 - повернути заявнику.

Копію ухвали направити на адресу осіб, які беруть участь у розгляді справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції в порядку та строки встановлені ст. ст.. 329-331 КАС України.

Головуючий - суддя А.О. Коршун

суддя О.М. Панченко

суддя В.Є. Чередниченко