Справа № 826/11139/18
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2019-06-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Парінова А.Б.,

Беспалова О.О.,

за участю

секретаря судового засідання Кузьміної Ю.О.,

представника позивача Вангородської Г.І.,

представника відповідача Маланчук В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року (повний текст виготовлено 08.04.2019, суддя Вєкуа Н.Г.) у справі за адміністративним позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 , у якому просив зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно збудовану підпірну стіну невизначеного призначення на АДРЕСА_1 у Солом`янському районі м. Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року адміністративний позов задоволено повністю. Зобов`язано ОСОБА_1 знести самочинно збудовану підпірну стіну невизначеного призначення на АДРЕСА_1 у Солом`янському районі м. Києва.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, неповного з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних відмовити в повному обсязі.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає, що судом не взято до уваги, що скріплений печаткою і підписом уповноваженої особи КП "СУППР" на генеральному плані і схемі організації рельєфу, на тексті розгляду від 10.07.2013, реєстраційний №8/365, зафіксований факт розгляду і перевірки наданої документації і відсутність заперечень щодо проектних рішень в частині повноважень КП "СУППР", у відповідача була вся дозвільна проектна документація на будівництво, погоджена Департаментом містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації та належно затверджений проект на виконання будівельних робіт, розроблений у відповідності до вимог чинного законодавства.

Також, апелянт вказує, що за відсутності з боку позивача припису про усунення відповідачем порушень шляхом знесення самочинного збудованого об`єкта, подання позивачем позову до суду є передчасним, та таким що не відповідає чинному законодавству України.

24.05.2019 від позивача до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу вказує, що у генеральному плані затвердженому підписом уповноваженої особи КП «СУППР» - Боковим В. П. зазначено, що підпірна стіна має бути розташована за межами земельної ділянки, що перебуває у власності ОСОБА_3 . При цьому, КП «СУППР» не є розпорядником землі по місту Києву. ОСОБА_1 будівництво підпірної стіни проводилось без документа, який дає право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва. Крім того, апелянтом суду не надано доказів, які б підтверджували той факт, що підпірна стіна важлива для запобігання негативним наслідкам, аварійний ситуації саме в тому місці де її збудував відповідач, та не могла бути збудована в іншому місці, наприклад на земельній ділянці, яка належить ОСОБА_1 Крім того, відповідачем будівництво підпірної стіни проводилось без документа, який дає право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва. ОСОБА_1 без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, здійснював будівництво підпірної стіни на земельній ділянці яка йому не належить, а тому ця споруда є об`єктом самочинного будівництва.

13.06.2019 до суду апеляційної інстанції від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовано тим, що апелянту необхідно підготувати та подати відповідь на відзив.

Протокольною ухвалою клопотання задоволено частково, надано час на ознайомлення з матеріалами справи (зокрема, відзивом на апеляційну скаргу) та подання відповіді на відзив.

У відповідності до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю - доповідача, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Судом апеляційної інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Департаментом на підставі звернення Київської місцевої прокуратури № 9 від 31.07.2017 № 6753-16 (вх. 073/5576 від 31.07.2017) проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення перевірки встановлено, що земельна ділянка на АДРЕСА_1 (кадастровий номер НОМЕР_3 ) належить ОСОБА_1 на праві приватної власності (Державний акт на право приватної власності на землю НОМЕР_2 ).

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки на АДРЕСА_1 у Солом`янському районі міста Києва видані Головним управлінням містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) від 29.05.2012 за № 6900/0/18-1/009-12 замовнику будівництва ОСОБА_1 .

Проектна документація «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 у Солом`янському районі м . Києва» розроблена проектною організацією ТОВ «ЕЛТРЕЙД».

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві зареєструвала подану замовником будівництва ОСОБА_1 декларацію про початок виконання будівельних робіт: «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » від 29.11.2013 за № KB 32.

Замовником будівництва ОСОБА_1 у декларації про початок виконання будівельних робіт від 29.11.2013 № 32 у розділі «основні показники об`єкта будівництва» поверховість будівлі зазначена, як цокольний та 2 поверхи.

У ході перевірки встановлено, що за вказаною вище адресою на замовлення ОСОБА_1 виконуються будівельні роботи із будівництва трьох поверхового житлового будинку та господарських будівель і споруд.

Проектною організацією ТОВ «ЕЛТРЕЙД» передана проектна документація «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » замовнику будівництва, яка розроблена з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, а саме: в основних техніко-економічних показниках проекту зазначено 2 поверхи, проте згідно креслень запроектовано 3 поверхи, а також запроектовано підпірну стінку за межами земельної ділянки по АДРЕСА_1 (кадастровий номер 72 :186:021 ), на земельній ділянці, яка не перебуває у власності або у користуванні та не була відведена ОСОБА_1 для цієї мети.

Замовником будівництва ОСОБА_1 наказом від 28.08.2013 затверджено проектну документацію «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд на вул АДРЕСА_1 м. Києва», в якій наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт від 29.11.2013 № 32 у частині належно затвердженої проектної документації.

Крім того, ОСОБА_1 виконано будівельні роботи із будівництва підпірної стінки на земельній ділянці, яка йому не належить.

За результатом перевірки посадовою особою Департаменту складено акт перевірки від 18.09.2017, замовнику будівництва ОСОБА_1 видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.09.2017 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 18.09.2017.

На підставі наказу Департаменту від 17.10.2016 № 60 та з метою перевірки виконання вимог приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.09.2017 посадовою особою Департаменту проведено позапланову перевірку на АДРЕСА_1 .

Під час перевірки з виїздом на місце 02.01.2018 встановлено, що вимоги припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 18.09.2017 та припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.09.2017 ОСОБА_1 не виконано.

Отже, добровільне невиконання ОСОБА_1 в установлений строк вимог, встановлених у приписі про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 18.09.2017, зумовило звернення позивача з даною позовною заявою до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи у взаємозв`язку з нормами законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 року №2780-ХІІ (далі - Закон №2780-XII) містобудування (містобудівна діяльність) - це цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Частинами першою та другою статті 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року №687-XIV визначено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 553).

Згідно з пунктом 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п. 2 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно- технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Згідно з п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до частини першої статті 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

Аналіз наведених положень ч. 1 ст. 38 Закону №3038-VI у взаємозв`язку з нормами частини першої статті 41 цього ж Закону дає підстави для висновку про те, що в разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі частини першої статті 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.

Згідно із частиною першою статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється. Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Положеннями частини 1 статті 376 Цивільного кодексу України визначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил. Самочинним також вважається будівництво хоча і на підставі проекту, але за наявності істотних порушень зазначених норм та правил як у самому проекті, так і при будівництві, за наявності рішень спеціально уповноважених органів про усунення порушень.

За приписами частини 7 статті 376 Цивільного кодексу України, у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Відповідно до положень статті 38 Закону № 3038-VI право на звернення до суду з позовом про знесення самочинно збудованих об`єктів містобудування належить відповідним органам державного архітектурно-будівельного контролю. Такий позов може бути пред`явлено до суду у разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил із визначенням строку для добровільного виконання припису, та/або якщо перебудова об`єкта є неможливою.

При розгляді позовів про знесення самочинно збудованого об`єкта нерухомості суди мають встановлювати, чи було видано особі, яка здійснила самочинне будівництво, припис про усунення порушень, чи можлива перебудова об`єкту та чи відмовляється особа, яка здійснила самочинне будівництво, від такої перебудови.

Відповідно до пункту 22 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року №6 знесення самочинного будівництва є крайньою мірою і можливо лише тоді, коли використано усі передбачені законодавством України заходи щодо притягнення винної особи до відповідальності.

Так, з матеріалів справи вбачається, що на підставі вимог містобудівних умов ОСОБА_1 звернуся до ПАТ "Спеціалізоване управління протизсувних підземних робіт" (далі - ПАТ «СУППР»/КП «СУППР») для отримання технічних умов на варіанти укріплення схилу.

Після отримання технічних умов від ПАТ "СУППР" №8/1-368 від 10.07.2012 та відповідно до їх умов відповідач звернуся ТОВ "ІГА ВКП МЕГАБУД" для проведення інженерно-геологічних вишукувань земельної ділянки та схилу з метою вивчення інженерно-геологічних та гідрогеологічних умов в зоні взаємодії проектованої будівлі на фундаментах мілкого закладання з геологічним середовищем.

Відповідно до Технічного звіту ТОВ "ІГА ВКП МЕГАБУД" про проведення інженерно-геологічних вишукувань про інженерно-геологічні вишукування для розробки робочого проекту будівництва індивідуального житлового будинку по вул. Кудряшова 18 в м. Києві гідрогеологічні умови майданчика характеризуються розвитком водоносного горизонту в ґрунтах усіх виділених інженерно-геологічних елементів. Рівень ґрунтової води на період вишукувань зафіксований на глибині 2,00...5,30м. Сезонне підняття рівня ґрунтових вод можливе до 0,5 м.

На підставі даних вишукувань та Технічних умов від ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») кваліфікованим інженером-проектувальником ОСОБА_5 . відповідачу було розроблено Розрахунок стійкості схилу та розрахунок підпірної стіни

На підставі даних інженерно-геологічних вишукувань, виконаних ТОВ "ІГА ВКП МЕГАБУД" (Технічний звіт даних інженерно-геологічних вишукувань для розробки для розробки робочого проекту будівництва індивідуального житлового будинку) та на підставі Розрахунку стійкості схилу та розрахунку підпірної стінки по вулиці Кудряшова 18 в м. Києві та після отримання Технічного звіту про проведення інженерно-геологічних вишукувань про інженерно-геологічні вишукування для розробки робочого проекту будівництва індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 , Розрахунку стійкості прилеглого схилу по об`єкту «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 », Розрахунку та проектування підпірної стінки по об`єкту «Будівництво житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 у Солом`янському районі м. Києва» - ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») узгодив запроектовану підпірну стіну.

Проте, як встановлено з матеріалів справи, відповідачем будівництво підпірної стіни проводилось без документа, який дає право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва.

Крім того, відповідачем не надано доказів, які б підтверджували той факт, що підпірна стіна важлива для запобігання негативним наслідкам, аварійний ситуації саме в тому місці де її збудував відповідач, та не могла бути збудована в іншому місці, наприклад на земельній ділянці, яка належить відповідачу.

Також, колегія суддів звертає увагу на те, що відповідачем надано Технічні умови на проектування наданих ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») від 10.07.2012 №8/1-368 та затверджений Проект, які були складені та видані без дослідження на місці технічних можливостей для встановлення підпірної стіни.

Відтак, враховуючи, що відповідач без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, здійснював будівництво підпірної стіни на земельній ділянці яка йому не належить на праві приватної власності, відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України вказана обставина дає підстави для визначення цієї споруди об`єктом самочинного будівництва.

Приписи про усунення порушень були належним чином вручені ОСОБА_1 . Правом на їх оскарження відповідач не скористався. Наразі, вимоги приписів про усунення порушень відповідачем не виконано, чим допущено відповідачем істотні порушення будівельних норм і правил.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») узгодив запроектовану підпірну стіну, Генеральний план, схему організації рельєфу будівництва житлового будинку, господарських будівель і споруд на вул. Кудряшова 18 (м. Київ) розглянуті КП «СУППР», однак, при цьому підпірна стіна має бути розташована фактично за межами земельної ділянки, що перебуває у власності ОСОБА_3 , а ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») не є розпорядником землі по місту Києву.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що ПАТ «СУППР» (КП «СУППР») узгоджуючи запроектовану підпірну стіну не може підміняти собою уповноважений орган, який дає право виконувати відповідні будівельні роботи, тим більше, поза межами земельної ділянки ОСОБА_1

Так, ОСОБА_1 будівництво підпірної стіни проводилось без документа, який дає право виконувати будівельні роботи та належно затвердженого проекту, розробленого у відповідності до вихідних даних, що видаються відповідними службами міста Києва.

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що вимога позивача про зобов`язання ОСОБА_1 знести самочинно збудовану підпірну стіну невизначеного призначення на вул. Кудряшова , буд. 18 у Солом`янському районі м . Києва підлягає задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм матеріального та процесуального права, судом з`ясовано всі обставини, що мають значення для справи, висновки суду відповідають обставинам справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 березня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 13 червня 2019 року.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді А.Б. Парінов

О.О. Беспалов