Справа № 280/4744/18
Суддя: Малиш Н.І.
Дата ухвалення: 2019-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 червня 2019 року м. Дніпросправа № 280/4744/18

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач),

суддів: Білак С.В., Шальєвої В.А.,

за участю секретаря судового засідання Лащенко Р.В.

за участю сторін (представників): відповідач - Крамар В.В. , адвокат позивача - Шулякова М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року (суддя 1-ї інстанції Сацький Р.В.) у справі №280/4744/18 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 02.10.2018р. №1275 в частині попередження про неповну посадову відповідність поліцейського відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 ,-

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2018 року позивач звернулась до суду з позовом до Головного управління національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу відповідача від 02.10.2018 №1275 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" в частині попередження про неповну посадову відповідальність поліцейського відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 .

Позовні вимоги обґрунтовані безпідставністю притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження про неповну посадову відповідність, оскільки жодних порушень вимог чинного законодавства України та трудового розпорядку нею не допускалось. Про проведення службового розслідування не було відомо. Крім того, висновки службового розслідування не відповідають підставам його призначення.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року позов задоволено.

Не погодившись з постановою суду першої інстанції, відповідач оскаржив її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Посилається на неправильне застосування судом норм матеріального і процесуального права. Апеляційна скарга обґрунтована зокрема тим, що призначення та проведення службового розслідування здійснено у відповідності до норм чинного законодавства. У ході його проведення було встановлено не належним чином виконання позивачем посадових обов`язків (особова недисциплінованість, до виконання своїх обов`язків відноситься невідповідально), що зумовило наявність підстав для притягнення її до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну посадову відповідність. Також зазначає, що службовим розслідуванням не встановлюються обставини кримінального провадження.

Позивачем на апеляційну скаргу подано відзив, в якому просить у її задоволенні відмовити. У відзиві зазначає, що судом першої інстанції було вірно встановлено, що висновки службового розслідування не відповідають підставам його призначення, та процедурні порушення щодо проведення такого, не ознайомлення з наказом про проведення службового розслідування, підставами призначення такого.

В судовому засіданні представник відповідача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити з підстав в ній викладених.

Представник позивача в судовому засіданні у задоволенні апеляційної скарги просив відмовити.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 04 вересня 2018 року наказом ГУНП в Запорізькій області № 1031 "Про призначення та проведення службового розслідування", за фактом реєстрації кримінального провадження № 0000588 внесеного до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 18.08.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в області сержантом поліції ОСОБА_2, призначено службове розслідування.

02 жовтня 2018 року заступником начальника ВОД ІТТ ГУНП в Запрорізькій області підполковника поліції Гребенбк І.Є. та інспектором ВОД ІТТ ГУНП в Запорізькій області старшим лейтенантом поліції Яковенко І.В. складено Висновок про результати службового розслідування за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержантом поліції ОСОБА_2 (далі Висновок службового розслідування), який того ж дня затверджений начальником ГУНП в Запорізькій області генералом поліції третього рангу С.А . Коміссаровим.

У пункті 2 Висновку службового розслідування зазначено, що за порушення службової дисципліни, вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20 Закону України "Про Національну поліцію", вимог ст.ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV, та п. п. 1, 2, 4 розділу 1, п. п. 1, 3 розділу 2, п. п. 3, 4 розділу 4 "Правил етичної поведінки поліцейських", які затверджено наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, п. 1.1 пункту 2 розділу 2 "Правил внутрішнього розпорядку для поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених підрозділів (відділів, відділень)", затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19.08.2016 № 1987 на поліцейського відділення конвойної служби ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність.

Наказом Головного управління Національної поліції в Запорізькій області від 02 жовтня 2018 року № 1275 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" за порушення службової дисципліни, вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20 Закону України "Про Національну поліцію", вимог ст.ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV, та п. п. 1, 2, 4 розділу 1, п. п. 1, 3 розділу 2, п. п. 3, 4 розділу 4 "Правил етичної поведінки поліцейських", які затверджено наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, п. 1.1 пункту 2 розділу 2 "Правил внутрішнього розпорядку для поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених підрозділів (відділів, відділень)", затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19.08.2016 № 1987 на мене - поліцейського відділення конвойної служби ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність.

Вважаючи протиправним наказ начальника ГУНП в Запорізькій області від 02.10.2018 в частині попередження про неповну посадову відповідність (п.2 наказу), позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції задовольняючи позовні вимоги прийшов до висновку, що службове розслідування, призначене за наказом від 04.09.2018, проводилось відносно ОСОБА_2 з інших питань, ніж було передбачено наказом ГУНП в Запорізькій області про призначення такого службового розслідування, що не відповідає меті та підставам проведення службового розслідування, відповідачем не надано жодного належного доказу на підтвердження того, що ОСОБА_2 порушила субординацію, допустила порушення службової дисципліни, допустила конфлікт, скоїла бійку з цивільної особою та підбурення цивільної особи на неправомірні дії. Також зазначив про не спростовані відповідачем доводів позивача про необізнаність проведення службового розслідування, підстави його проведення, з наказом про призначення службового розслідування не було ознайомлено.

Суд погоджується з рішенням суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог, проте вважає за необхідне змінити мотивувальну частину рішення.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції неповно встановив обставини справи, та невірно застосував нормативно-правові акти, що регулюють спірні правовідносини.

Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначаються Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII, який згідно з пунктом 1 розділу XI Прикінцевих та Перехідних положень цього Закону набрав чинності з 7 листопада 2015 року.

Згідно із частиною 2 статті 19 цього Закону підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Пунктом 4 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Згідно з п. 9 Закону України від 23.12.2015 року № 901-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширено на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України", затвердженого Законом України від 22.04.2006 року № 3460-ІУ (із наступними змінами).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 3460-IV службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Частиною першою статті 2 Закону № 3460-IV визначено, що дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 3460-IV за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно з частиною першою статті 7 Закону № 3460-IV службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету.

Згідно з частиною першою статті 12 Закону № 3460-IV на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни може накладатися такий вид дисциплінарного стягнення: усне зауваження; зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну посадову відповідність; звільнення з посади; пониження в спеціальному званні на один ступінь; звільнення з органів внутрішніх справ.

Статтею 14 Закону № 3460-IV визначено, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Порядок проведення службового розслідування визначений Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженою Наказом МВС України від 12.03.2017 року №230 (далі - Інструкція).

Відповідно до п. 2.1 Інструкції, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Відповідно до п. 6.2.1 Інструкції, виконавець (голова, члени комісії) з метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, має право викликати осіб РНС, стосовно яких проводиться службове розслідування, а також інших працівників ОВС, інших осіб (за їх згодою), які обізнані або мають відношення до обставин, що стали підставою для призначення службового розслідування, й одержувати від них письмове пояснення, форма якого наведена в додатку до цієї Інструкції, або усні пояснення, а також документи, які стосуються службового розслідування.

Відповідно до п. п. 6.3.1 - 6.3.5 Інструкції правами особи РНС, стосовно якої проводиться службове розслідування, є право: отримувати інформацію про підстави проведення такого розслідування; брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі давати усні чи письмові пояснення, робити заяви, в установленому порядку подавати документи, які мають значення для проведення службового розслідування; висловлювати письмові зауваження щодо об`єктивності та повноти проведення службового розслідування, дій або бездіяльності службової особи (осіб), яка (і) його проводить (ять); відмовлятися давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними в процесі його проведення, у частині, яка її стосується, крім випадків, визначених законодавством України.

Забороняється затверджувати висновок службового розслідування без отримання від особи РНС письмового пояснення або за відсутності акту про її відмову в наданні письмового пояснення.

Розділ VIII Інструкції визначає вимоги оформлення матеріалів службового розслідування.

З матеріалів справи вбачається, що 29.08.2018р. до ВОД ІТТ ГУПН в Запорізькій області надійшов лист з УКЗ ГУНП в Запорізькій області про те, що 18.08.2018р. відкрито кримінальне провадження № 0000588 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в області сержантом поліції ОСОБА_2, за вказаним фактом призначено 04 вересня 2018 року наказом ГУНП в Запорізькій області № 1031 проведення службового розслідування (а.с. 35).

Таким чином, службове розслідування було призначено не відносно особи РНС, а за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в області сержантом поліції ОСОБА_2

Крім того, нормами Інструкції не визначено обов`язку ознайомлювати осіб РНС, у тому числі щодо яких призначено службове розслідування, з наказом про його призначення, а тому висновки суду щодо не спростування відповідачем доводів позивача про не ознайомлення позивача з наказом від 04.09.2018р. про призначення службового розслідування, не ґрунтуються на нормах чинного законодавства.

02.10.2018р. начальником ГУНП в Запорізькій області затверджено Висновок про результати службового розслідування за фактом отримання тілесних ушкоджень поліцейським ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержантом поліції ОСОБА_2 (а.с. 36-47).

Відповідно до вказаного Висновку, службовим розслідуванням встановлено коло осіб, фігурантів подій 17.08.2018р.

Також згідно вказаного Висновку, відібрані пояснення у осіб, здійснено огляд з камер спостереження дворової території установи, де відбулись події.

Також вбачається з матеріалів справи, що у ході службового розслідування долучені пояснення позивача надані керівництву за результатами подій 17.08.2018р., надані раніше, ніж призначене службове розслідування, що також не суперечить Інструкції.

Згідно описової частини висновку, 17.08.2018р. за участю позивача відбувся конфлікт на фоні ревнощів.

Відповідно до Висновку, було проаналізовано зібрані відомості, та встановлено зокрема, що поліцейський відділення конвойної служби ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержант поліції ОСОБА_2, порушуючи субординацію, дозволила собі непристойні дії та бесіди по відношенню до свого безпосереднього керівника, заступника начальника ІТТ №6 ГУНП в Запорізькій області капітана поліції ОСОБА_5 , спровокувала конфлікт з його дружиною - ОСОБА_6 В подальшому, порушуючи в грубій формі етику поліцейського НПУ, вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20 Закону України "Про Національну поліцію", вимог ст.ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV, та п. п. 1, 2, 4 розділу 1, п. п. 1, 3 розділу 2, п. п. 3, 4 розділу 4 "Правил етичної поведінки поліцейських", які затверджено наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, п. 1.1 пункту 2 розділу 2 "Правил внутрішнього розпорядку для поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених підрозділів (відділів, відділень)", затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19.08.2016 № 1987, перебуваючи у цивільному одязі під час виконання службових обов`язків, вчинила конфлікт та скоїла бійку з цивільною особою ( ОСОБА_6 ). Пізніше, продовжуючи порушувати встановлені відомчі правила та накази, за участю капітана поліції ОСОБА_7 почала погрожувати ОСОБА_6 розправою та кримінальним переслідуванням, підбурюючи останню на неправомірні дії щодо «закриття питання»". (а.с. 44, 45)

У висновку запропонований захід щодо позивача, за порушення службової дисципліни, вимоги п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18, ч. 3 ст. 20 Закону України "Про Національну поліцію", вимог ст.ст. 1, 7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України від 22 лютого 2006 року № 3460-IV, та п. п. 1, 2, 4 розділу 1, п. п. 1, 3 розділу 2, п. п. 3, 4 розділу 4 "Правил етичної поведінки поліцейських", які затверджено наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, п. 1.1 пункту 2 розділу 2 "Правил внутрішнього розпорядку для поліцейських апарату ГУНП та його відокремлених підрозділів (відділів, відділень)", затверджених наказом ГУНП в Запорізькій області від 19.08.2016 № 1987 на поліцейського відділення конвойної служби ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 накласти дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність (а.с. 45, 46).

02 жовтня 2018 року наказом Головного управління Національної поліції в Запорізькій області № 1275 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності на ОСОБА_2 - поліцейського відділення конвойної служби ІТТ № 6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну посадову відповідність (а.с. 48-50).

Таким чином, доводи суду першої інстанції про те, що службове розслідування, призначене за наказом від 04.09.2018, проводилось з інших питань, ніж було передбачено наказом та не відповідає меті та підставам проведення службового розслідування, є помилковими, не ґрунтуються на нормах законодавства.

Також є помилковим посилання на не зазначення відповідачем в наказі про результати розслідування кримінального провадження, оскільки службовим розслідуванням не встановлюються обставини кримінального провадження та не встановлюються невинуватість або провина певної особи та не зазначаються результати його розслідування.

Доводи суду першої інстанції про те, що позивачу невідомо було про проведення службового розслідування спростовуються наданими особисто поясненнями позивача 11.09.2018р. на бланку встановленого зразка, відповідно до додатку до Інструкції та в якому позивачем проставлено підпис про роз`яснення прав під час проведення службового розслідування (а.с. 51).

Таким чином висновки суду першої інстанції та доводи позивача щодо порушення процедурних питань проведення службового розслідування, спростовані матеріалами справи.

Також колегія суддів вважає, помилковими доводи суду першої інстанції, що відповідачем не встановлено жодних об`єктивних обставин порушення позивачем вимог законодавства щодо допущення службової дисципліни.

Так службовим розслідуванням встановлений факт бійки за участю позивача - ОСОБА_2 17.08.2018р. та вчинення дій для продовження конфлікту. Крім того, позивач не спростовує такого факту.

Тому, враховуючи висновки службового розслідування, у відповідача були підстави для притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, оскільки встановлені факти поведінки ОСОБА_2 , що можуть порочити звання поліцейського, може підривати авторитет органів поліції.

Поряд з цим, норми Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, на час виникнення правовідносин, варто зазначити, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. А такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Водночас, при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких він вчинений, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації.

Колегія суддів не погоджується з обраним видом дисциплінарного стягнення, оскільки відповідач обираючи такий вид дисциплінарного стягнення не вмотивував обрання такого виду покарання - попередження про неповну посадову відповідність, враховуючи всі обставини подій 17.08.2018р. встановлені службовим розслідуванням, не враховані обставини, за яких вчинено проступок, а також те, що позивач за місцем служби має задовільну характеристику, до дисциплінарної відповідальності не притягувалась.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, що є підставою для зміни судового рішення.

Керуючись ст. 315, ст. 317, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області залишити без задоволення.

Змінити мотивувальну частину рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року у справі №280/4744/18 за позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції в Запорізькій області про визнання протиправним та скасування наказу від 02.10.2018р. №1275 в частині попередження про неповну посадову відповідність поліцейського відділення конвойної служби ІТТ №6 ГУНП в Запорізькій області сержанта поліції ОСОБА_2 - виклавши її в редакції цієї постанови.

В іншій частині рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 06 березня 2019 року у справі №280/4744/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає оскарженню.

Повний текст постанови складено 10 червня 2019 року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш

суддя С.В. Білак

суддя В.А. Шальєва