Справа № 2340/5006/18
Суддя: В.В. Гаращенко
Дата ухвалення: 2019-05-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року справа № 2340/5006/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Гаращенка В.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Мельникової А.В.,

представника позивача: Перебийніс С.В. - за ордером,

представника відповідача: Азарова П.В. - за довіреністю,

розглянувши за правилами загального позовного провадження в місті Черкаси адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «РАСАВА» до управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправною та скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю Фірма «РАСАВА» звернулось до суду з позовною заявою до управління Держпраці у Черкаській області, в якій просить:

- визнати протиправною та скасувати постанову управління Держпраці у Черкаській області від 22.10.2018 №ЧК-939/365/АВ/П/ПТ/ТД-ФС-609 про накладення на позивача штрафу у розмірі 893520 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ., ОСОБА_8., ОСОБА_9., виконували роботу за цивільно-правовими договорами, тому хибним є висновок відповідача, що останні працювали за трудовими договорами.

Вказані особи виконували роботи за цивільно-правовими договорами ще до початку проведення перевірки та за них в установленому законом порядку сплачувались податок на доходи фізичних осіб та єдиний соціальний внесок.

Фізичні особи допущені до роботи відповідно до укладених договорів у зручний для них час, тому позивач вважає, що відповідач не надав доказів того, що за цивільно-правовими договорами працівники мають виконувати вимоги внутрішнього трудового розпорядку, дотримуватися трудової дисципліни.

З огляду на зазначене позивач вважає, що між ним та переліченими фізичними особами укладено саме цивільно-правові договори, що вказує на незаконність постанови від 22.10.2018 №ЧК-939/365/АВ/П/ПТ/ТД-ФС-609.

Представник позивача в судовому засіданні адміністративний позов підтримав у повному обсязі та просив його задовольнити.

У відзиві на адміністративний позов та в судовому засіданні представник відповідачів просив у його задоволенні відмовити повністю, зазначивши при цьому, що відповідачем повністю дотримано вимоги законодавства, яке регулює порядок інспекційного відвідування суб`єктів господарювання.

Позивача належним чином (не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду) повідомлено про розгляд 13.11.2018 о 10 год. 30 хв. в приміщенні управління Держпраці у Черкаській області справи про накладення штрафу за порушення законодавства про працю виявлених в ході інспекційного відвідування позивача.

Цивільно-правовий договір передбачає оплату не процесу праці, а її результатів, котрі визначаються після закінчення роботи і оформляються актами здавачі-приймання виконаних робіт (наданих послуг).

Представник відповідача звернув увагу, що спірні договори не містять визначеного обсягу робіт очікуваного кінцевого результату, що підлягає якісним та кількісним характеристикам. Вказане не є властивим для цивільно-правових відносин при яких результат є чітко визначеним та обрахованим, характер виконуваної роботи притаманний саме для трудових відносин.

Предметом зазначених цивільно-правових договорів є процес роботи, тому ОСОБА_6 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у січні, лютому 2018 року виконували на користь ТОВ Фірма «РАСАВА» роботу маляра ( ОСОБА_6 ), бетоняра ( ОСОБА_1 ) та муляра ( ОСОБА_2 ) за відсутності жодних правових підстав для її виконання, отже, факт допущення позивачем вищезазначених осіб без належного оформлення трудових відносин в порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України є доведеним.

У січні, лютому 2018 року ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6., ОСОБА_8., ОСОБА_9. не залежно від зазначеного у актах обсягу виконаних робіт отримували 3723,00 грн. щомісячно.

Відповідач вважає безпідставним подання до позовної заяви копії наказів про прийняття 8 працівників на роботу, копії трудових книжок на вказаних працівників, копії довідок про сплату заробітної плати, копії штатного розпису, оскільки ні на час інспекційного відвідування, ні станом на день розгляду питання про накладення на позивача штрафу за порушення законодавства про працю позивачем не подано будь-яких доказів, пояснень чи доводів, що спростовують відсутність виявлених під час проведеного контролюючого заходу порушень законодавства про працю.

Наведені обставини, на думку представника відповідача, вказують на безпідставність вимог адміністративного позову.

Заслухавши пояснення учасників процесу, повно, всебічно, об`єктивно дослідивши надані у справі докази, в т.ч. покази свідків, надавши їм юридичну оцінку, суд дійшов наступного.

Згідно відомостей, які містяться в матеріалах справи, згідно наказу управління Держпраці у Черкаській області від 17.10.2018 №1017-Н «Про проведення інспекційного відвідування» та направлення від 17.10.2018 №2204 головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів управління Держпраці у Черкаській області Корякіною Л.І. у період з 19.10.2018 по 22.10.2018 проведено інспекційне відвідування ТОВ Фірма «РАСАВА» з питань оформлення трудових відносин.

За результатами інспекційного відвідування складено акт інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю від 22.10.2018 №ЧК-939/365/АВ, яким зафіксовано порушення законодавства про працю, зокрема порушення вимог ст. 21, ч. 3 ст. 24 КЗпП України, що виявились у допущенні товариством ОСОБА_1 ., ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено судом, на підставі акту перевірки заступником начальника управління Держпраці у Черкаській області Жарковою Мариною Вікторівною винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ЧК-939/365/АВ/П/ПТ/ТД-ФС-609 від 13.11.2018, якою на позивача накладено штраф в розмірі 893 520 грн. на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 КЗпП України.

Вирішуючи спір по суті суд зазначає, що Державна служба України з питань праці (Держпраці) згідно Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 (далі - Положення №96) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пп. 5 п. 6 Положення №96 Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Пунктом 7 Положення №96 передбачено, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до ст. 259 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю, визначена в Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №295 про деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі за текстом - Порядок № 295).

Відповідно до п.2 Порядку №295, державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці: Держпраці та її територіальних органів; виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, додержання мінімальних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин).

Згідно п.4 Порядку №295, форми службового посвідчення інспектора праці, акта, довідки, припису, вимоги, перелік питань, що підлягають інспектуванню, оприлюднюються на офіційному веб-сайті Держпраці.

Пунктами 19, 20 Порядку №295 визначено, що за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення. Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником.

У відповідності до вимог п.п. 5-8 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2013 року №509 (далі - Порядок №509) у разі надходження від суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого порушено справу, обґрунтованого клопотання про відкладення її розгляду, строк розгляду справи може бути продовжений уповноваженою посадовою особою, але не більше ніж на 10 днів.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Відповідно до ст.21 КЗпП України, трудовий договір є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим при укладенні трудового договору з фізичною особою.

Згідно з ч. 3 ст. 24 КЗпП України працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок повідомлення Державній фіскальній службі та її територіальним органам про прийняття працівника на роботу» від 17.06.2015 №413 установлено, що повідомлення про прийняття працівника на роботу подається власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом (особою) чи фізичною особою до територіальних органів Державної фіскальної служби за місцем обліку їх як платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за формою згідно з додатком до початку роботи працівника.

Абзацом 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України передбачено, що юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

З аналізу перелічених положень законодавства вбачається, що у разі фактичного допуску до роботи працівника без оформлення трудового договору юридичні та фізичні особи - підприємці притягаються до відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 111 690 грн. за кожного працівника (мінімальна заробітна плата станом на момент виявлення порушення 3723 грн.).

Статтею 628 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

За договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором. (ст. 901 ЦК України).

Отже, предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно-правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт (надання послуг), їх кінцевий результат, що має кількісну і якісну визначеність.

Встановлюючи в судовому засіданні належне оформлення трудових відносин з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , судом досліджено цивільно-правові договори від 01.01.2018 укладені вказаними працівниками та ТОВ Фірма «РАСАВА», зі змісту яких вбачається, що кожен з працівників виконував свою частину будівельно-монтажних робіт.

З наданих договорів вбачається, що виконавці виконують роботу на свій ризик, самостійно організовують виконання роботи, не підлягають під дію правил внутрішнього трудового розпорядку, що діють на підприємстві замовника, не мають права на одержання допомоги із соціального страхування.

За результатами виконаних робіт сторонами підписано акти здачі-приймання робіт (надання послуг) зі змісту яких вбачається виконання кожною із фізичних осіб конкретного виду робіт, зокрема, монтаж гіпсокартону по металевому каркасу, шпаклювання поверхонь акриловою шпаклівкою, улаштування покрівлі з утепленням, закладання отворів цеглою, мурування перестінків із цегли, улаштування цементної стяжки, що вказує на завершення процесу виконання робіт кінцевим результатом та визначення конкретного обсягу виконаних робіт.

Допитана в судовому засіданні в якості свідка головний державний інспектор відділу з питань додержання законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно - правових актів управління Держпраці у Черкаській області Корякіна Л.І. пояснила, що 19.10.2018 прибула на підприємство ТОВ Фірма «РАСАВА» та за її вимогою отримала копії договорів цивільно-правового характеру укладених з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8, ОСОБА_9., які нею оцінені як трудові договори, тому в акті перевірки вказано, що позивач не виконав свого обов`язку та фактично допустив до роботи працівників без оформлення трудових договорів.

Свідок ОСОБА_12 пояснила, що з 16.10.2017 працює на посаді головного бухгалтера ТОВ Фірма «РАСАВА» та на підприємство 19.10.2018 прибула інспектор Корякіна Л . І ., яка вимагала надати договори цивільно-правового характеру укладених з працівниками. У зв`язку з відсутністю на роботі керівника підприємства, ОСОБА_12 самостійно надала копії договорів, укладених з ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , після чого перевіряюча залишила приміщення підприємства та більше не поверталась. Інших документів щодо оформлення трудових відносин не вимагала.

Також ОСОБА_12 пояснила, що за інформацією наданою їй керівником ОСОБА_15 , останньому 22.10.2018 зателефонували з управління Держпраці у Черкаській області та запропонували прибути для отримання акту інспекційного відвідування.

Оцінюючи наведені свідчення свідків, суд дійшов переконання про безпідставність тверджень відповідача щодо ненадання під час перевірки доказів прийняття працівників на роботу, оскільки наведені докази інспектором не вимагались.

Натомість, з матеріалів справи вбачається, що позивачем видані накази про прийняття вищенаведених працівників на роботу з 01.03.2018 про що здійснено записи в їхніх трудових книжках. Наведене вказує на необґрунтованість тверджень в акті перевірки від 22.10.2018 про допуск працівників до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу.

Крім того, при нарахуванні заробітної плати вищевказаним громадянам в період дії цивільно-правових договорів нараховані та відповідно сплачені податок на доходи фізичних осіб, військовий збір та єдиний соціальний внесок.

Отже, виконувана фізичними особами для позивача робота залежала виключно від її результату, виконавці виконували роботу на свій ризик, самостійно організовували виконання роботи, не підлягали під дію правил внутрішнього трудового розпорядку, тому вказані відносини відповідають ознакам договору про надання послуг.

На переконання суду встановлена абзацом 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України відповідальність за неоформлення трудових відносин спрямована на усунення фактів несплати встановлених законом податків, зборів та обов`язкових платежів. Натомість в даному випадку позивач ще задовго до проведення перевірки - з 01.01.2018 подавав у встановленому порядку звітність про оформлення цивільно-правових договорів з наведеними фізичними особами та сплатив усі передбачені законом платежі, як податковий агент.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач не довів правомірність прийнятого ним рішення, що є підставою для задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати позивача зі сплати судового збору слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 14, 72, 76, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправною та скасувати постанову управління Держпраці у Черкаській області про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ЧК-939/365/АВ/П/ПТ/ТД-ФС-609 від 13.11.2018.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань управління Держпраці у Черкаській області (18001 м. Черкаси, бул. Шевченка, 205, ) на користь товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «РАСАВА» (19400 Черкаська область, м. Корсунь-Шевченківський, вул. Уколова, 1, ) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 13402 (тринадцять тисяч чотириста дві) грн. 80 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана з врахуванням особливостей закріплених п. 15.5 Перехідних положень КАС України протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24 травня 2019 року.

Суддя В.В. Гаращенко