Справа № 522/15358/18
Суддя: Єщенко О.В.
Дата ухвалення: 2019-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2019 р.м. ОдесаСправа № 522/15358/18
Головуючий в 1 інстанції: Домусчі Л.В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:

Головуючого судді Єщенка О.В.

суддів Димерлія О.О.

Коваль М.П.

За участю: секретаря Сторчака О.О.

представника апелянта - Хлистуна Р.В.

представника позивача - Главацького ОСОБА_1 А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 13 березня 2019 року по справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду першої інстанції з позовом, в якому просила скасувати постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 18.12.2017 року №666/17 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП, справу про адміністративне правопорушення закрити.

В обґрунтування позову зазначено, що висновки відповідача про порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, у тому числі про проведення будівельних робіт без дозвільної документації, є необґрунтованими та безпідставними. Разом з цим, контролюючим органом не дотримано вимог законодавства щодо забезпечення участі позивача у перевірці об`єкта та розгляді справи про адміністративні правопорушення. Зазначені обставини свідчать про неправомірність рішення відповідача, наявність безумовних підстав для його скасування і закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 13 березня 2019 року адміністративний позов задоволено частково. Суд скасував постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 18.12.2017 року №666/17 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП. В задоволенні решти позовних вимог суд відмовив.

В апеляційній скарзі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи, просить скасувати судове рішення в частині задоволених вимог та прийняти нове про відмову у задоволенні позову у повному обсязі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, у період з 27.11.2017 року по 04.12.2017 року головним спеціалістом інспекційного відділу №1 Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради проведено позаплановий захід державного нагляду (контрою) ОСОБА_2 з питань дотримання вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: "Виконання будівельних робіт з реконструкції квартири за адресою: АДРЕСА_1 ", за результатом якого складено акт №001290.

В ході проведення перевірки встановлено, що ОСОБА_2 виконує будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 , шляхом влаштування перегородок в квартирі та зміни цільового призначення приміщень, внаслідок чого житлова площа квартири зменшена на 23,8 м.кв., а загальна площа квартири зменшена на 8,8 м.кв.

Разом з цим, головним спеціалістом інспекційного відділу встановлено, що проектну та дозвільну документацію на виконання будівельних робіт суб`єкт містобудування не одержував.

Врахувавши встановлені дані відносно об`єкту, контролюючий орган дійшов висновку про порушення позивачем ч. 1 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Виявлене порушення оформлено відповідачем протоколом від 04.12.2017 року про наявність в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, та винесено припис від 04.12.2017 року із вимогою отримати в установленому порядку права на виконання будівельних робіт або привести самочинно реконструйований об`єкт у відповідність до правоустановчих документів у термін до 04.02.2018 року; зупинити виконання будівельних робіт на даному об`єкті з 04.12.2017 року.

Оскільки від одержання наведених матеріалів позивач відмовився, акт, припис та протокол направлені йому засобами поштового зв`язку.

Розглянувши матеріали перевірки, заступником начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради винесено постанову від 18.12.2017 року №666/17, якою ОСОБА_2 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 25 500 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, проведення реконструкції об`єкту нерухомості підтверджується даними технічних паспортів, виготовлених КП "Одеське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації об`єктів нерухомості", та не заперечується позивачем.

Водночас, позивач не погоджується із висновком контролюючого органу про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, оскільки вказаний об`єкт нерухомості не відноситься до об`єктів із середніми наслідками (СС2). На думку позивача, зазначені обставини свідчать про необґрунтованість адміністративного стягнення, та, з огляду на порушення відповідачем порядку розгляду справи в частині дотримання правил дослідження всіх обставин, що мають значення для її правильного вирішення, та забезпечення в її розгляді участі суб`єкта містобудування, свідчать про неправомірність рішення суб`єкта владних повноважень та наявність безумовних підстав для її скасування із закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Вирішуючи спір по суті, суд першої інстанції виходив з того, що, оскільки доводи позивача про порушення порядку розгляду справи про адміністративне правопорушення знайшли своє підтвердження під час вирішення спору по суті, постанова відповідача не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності, що є підставою для її скасування.

Разом з цим, з огляду на не підтвердження належними доказами відсутності в діях позивача складу виявленого правопорушення, суд першої інстанції дійшов висновку про не наведення обставин для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, у зв`язку із чим - для задоволення позову в частині вимог про закриття справи про правопорушення.

Колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції не у повній мірі відповідають нормам законодавства, що регулюють спірні правовідносини, та правилам адміністративного процесуального законодавства, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 року №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, зупинення підготовчих та будівельних робіт; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначені положення Закону кореспондуються із приписами, передбаченими Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року №553.

Разом з цим, за правилами п.п. 16, 17, 18 Порядку від 23.05.2011 року №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Відповідно до п.п. 19, 20, 21 Порядку від 23.05.2011 року №553 припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що державний архітектурно-будівельний контроль направлений на дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також на усунення порушень суб`єктів містобудування у цій сфері.

У разі, зокрема, виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності посадовою особою складаються протокол, акт перевірки та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, вирішити питання про відповідальність суб`єкта містобудування.

Водночас, колегія суддів враховує, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 37 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

При цьому, згідно правил ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 визначення категорії складності об`єктів будівництва з урахуванням класу наслідків (відповідальності) здійснюється за характеристиками таблиці А.1. Зокрема, клас наслідків (відповідальності) будинків, будівель, споруд, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури СС2 визначається з урахуванням даних про можливу небезпеку для здоров`я і життя людей, кількість осіб, які постійно перебувають на об`єкті, становить від 300-400; 50-300 осіб в залежності від категорії складності об`єкта будівництва.

Згідно із п. 4.14 ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 при розробленні проектної документації на капітальний ремонт частини існуючого об`єкта (приміщень, квартир) без повного призупинення його використання за функціональним призначенням категорію складності об`єкта будівництва за такою документацією визначають без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

При виконанні поточного ремонту, перепланування та/або переобладнання окремих примі щень (квартир) без втручання в несучі та огороджувальні конструкції, а також інженерні системи об`єкта, клас наслідків (відповідальності) та категорію складності не визначають.

Як вбачається з матеріалів перевірки, об`єкт, відносно якого виявлено порушення позивачем правил містобудівного законодавства, є окремим примі щенням (квартирою). Під час проведення будівельних робіт на об`єкті не здійснювалось призупинення використання існуючого об`єкта за функціональним призначенням.

Отже, категорія складності об`єкта будівництва, що належить позивача, визначається без урахування категорії складності об`єкта, що експлуатується.

Таким чином, під час визначення класу наслідків підлягають врахуванню самостійні характеристики об`єкта (квартири), на якому здійснюються відповідні роботи.

Так, відповідно до правил ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013, зокрема, можлива небезпека для здоров`я і життя людей, кількість осіб, які постійно перебувають на об`єкті, становить від 0-50; 50-100 осіб в залежності від категорії складності об`єкта будівництва, характеризує об`єкт із класом наслідків СС1.

Водночас, відповідно до оспорюваної за цим позовом постанови, контролюючим органом під час виявленого правопорушення застосовано до позивача стягнення, передбачене ч. 6 ст. 96 КУпАП, а саме за виконання будівельних робіт без дозволу на їх виконання, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2).

Зазначені обставини свідчать про необґрунтованість санкції, застосованої до суб`єкта містобудування, її не відповідність вимогам законодавства та неможливість врахування наведених матеріалів під час вирішення питання про наявність в діях суб`єкта містобудування складу адміністративного правопорушення.

У зв`язку із чим, колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про недоведеність позивачем відсутності в його діях складу правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, та обставин для закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Разом з цим, апеляційний суд враховує, що відповідно до ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно із ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, аналіз наведених правових норм показав, що про розгляд справи про адміністративне правопорушення має бути повідомлена особа, яка притягується до адміністративної відповідності.

Справа може бути розглянута за відсутності особи, яка притягується до відповідальності, якщо є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи.

Колегія суддів враховує, що матеріали, у тому числі про сповіщення розгляду справи, не одержані позивачем під час перевірки, у зв`язку із чим були надіслані суб`єкту містобудування засобами поштового зв`язку (а.с. 126).

З огляду на те, що матеріали справи не містять відомостей про завчасне сповіщення позивача про розгляд справи, зазначені обставини перешкоджають подальшому провадженню у вирішенні питання відносно виявленого правопорушення.

На думку колегії суддів, уповноважений орган має забезпечити заслуховування пояснень особи, яка притягається до відповідальності, вивчення доказів, які на думку цієї особи підтверджують дотримання ним вимог містобудівного законодавства, та прийняти обґрунтований висновок про наявність чи відсутність у діях особи складу правопорушення, а відтак рішення за наслідками всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Однак, оскільки висновки контролюючого органу про недотримання позивачем правил містобудівного законодавства, вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 6 ст. 96 КУпАП, складені не на підставі всебічного і об`єктивного розгляду справи, постанова про накладення адміністративного стягнення прийнята не у відповідності до правил законодавства, колегія суддів вважає, що оскаржувана постанова не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності, що є безумовною підставою для скасування рішення суб`єкта владних повноважень та закриття справи про адміністративне правопорушення.

Оскільки висновки суду першої інстанції не у повній мірі відповідають нормам матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ст. 317 КАС України підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення позову.

Керуючись ст.ст. 272, 286, 308, 310, п. 2 ч. 1 ст. 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задовольнити частково.

Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 13 березня 2019 року скасувати.

Ухвалити по справі нове судове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_2 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову заступника начальника Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 18.12.2017 року №666/17 про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 6 ст. 96 КУпАП.

Справу про адміністративне правопорушення закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий-суддя: О.В. Єщенко

Судді: О.О. Димерлій

М.П. Коваль