Справа № 826/15007/17
Суддя: Кузьменко Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2019 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача Кузьменка В. В.,

суддів Василенка Я. М., Шурка О. І.,

за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування рішення від 10.11.2017, за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2019, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до суду з позовом до Державної служби геології та надр України, у якому просить визнати протиправними та скасувати приписи від 10 листопада 2017 року № 14/19/1817 та № 13/18/2389.

За доводами позивача, оскаржувані приписи прийняті за відсутності проведення перевірки ПАТ «Укргазвидобування», що підтверджується актами про недопущення до перевірки від 10 листопада 2017 року № 19/1817 і № 18/2389, відтак, порушення відповідачем порядку прийняття приписів є підставою для їх скасування.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 07 червня 2018 року, позовні вимоги задоволено.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що встановлення порушення вимог законодавства суб`єктом господарювання можливе виключно у разі допуску останнім посадових осіб контролюючого органу до здійснення заходу контролю, відтак, оскаржувані приписи № 14/19/1817 та № 13/18/2389 від 10 листопада 2017 року є неправомірними та такими, що підлягають скасуванню. При цьому, правомірність недопущення посадових осіб контролюючого органу до перевірки не є предметом розгляду у даній справі.

Постановою ВС від 19.10.2018 касаційну скаргу Державної служби геології та надр України задоволено частково. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 березня 2018 року та постанову Київського апеляційного адміністративного суду від 07 червня 2018 року скасовано та направлено справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Колегія суддів ВС дійшла висновку про те, що суди попередніх інстанцій не встановили всі обставини справи, які мають значення для її правильного вирішення і винесення законного та обґрунтованого рішення, оскільки предметом оскарження у даній справі є приписи, складені ДСГН України на підставі актів про недопущення до перевірки, а порушенням у приписі визначено саме недопуск посадових осіб ДСГН України до перевірки ПАТ «Укргазвидобування», однак, суди не перевірили правомірність такого недопуску.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2019 позовні вимоги залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції як таке, що ухвалено з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.

В судове засідання з`явився представник апелянта, підтримав апеляційну скаргу, просив задовольнити посилаючись на доводи зазначені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлений належним чином. Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності представника відповідача.

Заслухавши суддю-доповідача, представника апелянта, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з таких підстав.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як убачається з матеріалів справи, 28 вересня 2017 року до приміщення ПАТ «Укргазвидобування» прибули представники ДСГН України з метою проведення позапланової документальної перевірки позивача на підставі наказів ДСГН України № 425, № 426, № 427, № 428 від 26 вересня 2017 року та направлень на проведення перевірки від 26 вересня 2017 року № 21569/03/14-17, № 21570/03/14-17, № 21571/03/14-17, № 21572/03/14-17.

Вказані накази прийняті у зв`язку з надходженням ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва Москаленка К.О. від 11 вересня 2017 року у справі № 757/52593/17-к.

ПАТ «Укргазвидобування» вважаючи, що законні підстави для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) відсутні, листом № 2/1-01/1-9778 від 10 листопада 2017 року повідомив ДСГН України про недопуск до здійснення перевірки.

10 листопада 2017 року Департаментом державного геологічного контролю Північного міжрегіонального відділу Державної служби геології та надр України складено акти про недопущення до проведення перевірки № 19/1817 та № 18/2389.

10 листопада 2017 року відповідачем прийнято приписи № 14/19/1817 та № 13/18/2389, якими у строк до 20 листопада 2017 року ПАТ «Укргазвидобування» зобов`язано усунути виявлені порушення, а саме: статей 6, 10, 11 Закону України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 5 Угоди № 1817 від 07 квітня 2016 року про умови користування надрами з метою видобування вуглеводнів, шляхом надання відповідачу копій документів та матеріалів, що підтверджують дотримання ПАТ «Укргазвидобування» вимог законодавства про надрокористування, та матеріалів, які підтверджують факт усунення порушень.

Не погоджуючись з таким рішеннями, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач мав передбачені ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підстави для проведення документальної позапланової перевірки позивача, адже проведення, призначення перевірки контролюючим органом в межах кримінальної справи на виконання ухвали, зокрема, слідчого судді, є самостійною підставою її проведення, результати якої є доказом в кримінальному провадженні.

Апелянтом в свою чергу вказано, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності до 31 грудня 1017 року» позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю) за рішенням суду.

Таким чином, на думку апелянта, на відміну від пп. 78.1.11. п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу України, який допускає проведення позапланової перевірки як за рішенням суду так і за ухвалою слідчого судді, п. 3 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності до 31 грудня 2017 року» визначає підставу для проведення перевірки виключно рішення суду та не визначає такою підставою ухвалу слідчого судді.

Даючи правову оцінку фактичним обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.

Повноваження ДСГН України у спірних правовідносинах визначаються, зокрема, Кодексом України про надра, Законом України «Про основні засади нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положенням про Державну службу геології та надр України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30 грудня 2015 року № 1174 (далі - Положення № 1174).

Статтею 15 Кодексу України про надра встановлено, що надра надаються у постійне або тимчасове користування. Постійним визнається користування надрами без заздалегідь встановленого строку. Тимчасове користування надрами може бути короткостроковим (до 5 років) і довгостроковим (до 50 років). У разі необхідності строки тимчасового користування надрами може бути продовжено.

Перебіг строку користування надрами починається з дня одержання спеціального дозволу (ліцензії) на користування надрами, якщо в ньому не передбачено інше, а в разі укладення угоди про розподіл продукції - з дня, зазначеного в такій угоді.

Надра надаються у користування підприємствам, установам, організаціям і громадянам лише за наявності у них спеціального дозволу на користування ділянкою надр. Право на користування надрами засвідчується актом про надання гірничого відводу (частина перша статті 19 Кодексу України про надра).

Статтею 60 Кодексу України про надра встановлено, що державний контроль і нагляд за веденням робіт по геологічному вивченню надр, їх використанням та охороною спрямовані на забезпечення додержання всіма державними органами, підприємствами, установами, організаціями та громадянами встановленого порядку користування надрами, виконання інших обов`язків щодо охорони надр, встановлених законодавством України.

Згідно з положеннями частини першою статті 61 Кодексу України про надра державний контроль за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр України здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр.

Відповідно до підпункту 12 пункту 4 Положення № 1174 ДСГН України, згідно із покладеними на неї завданнями, зокрема, здійснює державний контроль за геологічним вивченням надр та раціональним і ефективним використанням надр України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Статтею 2 цього Закону визначена сфера його дії, зокрема, встановлюються відносини, що виникають під час здійснення заходів державного контролю, на які не поширюється дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

З огляду на те, що ДСГН України відсутня у даному переліку, відтак, при здійсненні державного нагляду за геологічним вивченням надр (державний геологічний контроль) та раціональним і ефективним використанням надр цей орган керується правилами, визначеними вказаним Законом з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом України про надра.

Нормами ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

На виконання вказаних норм, Департаментом державного геологічного контролю Північного міжрегіонального відділу Державної служби геології та надр України складено акти про недопущення до проведення перевірки від 10 листопада 2017 року № 19/1817 та № 18/2389, та винесено приписи від 10 листопада 2017 року № 14/19/1817 та № 13/18/2389, якими у строк до 20 листопада 2017 року ПАТ «Укргазвидобування» зобов`язано надати відповідь на поставлені питання, які планувалось вирішити під час проведення перевірки.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо:

- державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону;

- суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом;

- посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання);

- тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону;

- орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю);

- органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику;

- у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Як встановлено, підставою для проведення перевірок слугувала ухвала слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Москаленко К.О. від 11.09.2017 у справі №757/52593/17-к, на підставі статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 3 частини першої статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Згідно ухвали слідчого судді у справі №757/52593/17-к, призначено документальну позапланову перевірку з питань дотримання вимог законодавства у сфері надрокористування службовими особами ПАТ «Укргазвидобування» () під час виконання угод на виконання робіт з ГРП та капітального ремонту свердловин на родовищах ПАТ «Укргазвидобування» іноземними компаніями Tacrom Services S.R.L. (Румунія) та ДП «РУП «ВО «Белорусьнефть» (Республіка Белорусь).

Під час проведення перевірки підлягали з`ясуванню питання, зокрема, щодо наявності проектів на розробку ділянок Східнополтавського, Березівського, Копилівського, Роднікового, Чутівського, Яблунівського, Розумівського, Веснянського та інших родовищ на території Полтавської та Харківської областей.

В силу ч.З ст. 309 КПК України, вищезазначена ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ст.3 вказаного Закону до 31 грудня 2017 року позапланові заходи державного нагляду (контролю) здійснюються органами державного нагляду (контролю):

1) з підстави, передбаченої частиною другою цієї статті (за погодженням центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну регуляторну політику, політику з питань нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, ліцензування та дозвільної системи у сфері господарської діяльності та дерегуляції господарської діяльності (далі - Державна регуляторна служба);

2) за письмовою заявою суб`єкта господарювання до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

3) за рішенням суду;

4) у разі настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Акти про недопущення до проведення перевірки № 19/1817 від 10.11.2017, №18/2389 від 10.11.2017 та приписи № 13/18/2389 від 10.11.2017, №14/19/1817 від 10.11.2017 складені з урахуванням форм, затверджених наказом Міністерства від 28.03.2013 № 133, який зареєстрований у Міністерстві юстиції України 05.04.2013 за №563/23095.

Відповідно до статті 369 Кримінально процесуального кодексу України вирок, ухвала, постанова відносяться до видів судових рішень.

Згідно зі статтею 533 Кримінального процесуального кодексу України вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України.

Акт перевірки та Акт про недопущення до перевірки складаються за результатами здійснення заходу.

Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» якщо в ході проведення такого заходу державного нагляду (контролю) виявлено порушення вимог законодавства, посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає припис протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Враховуючи наведене, посадовими особами Державної служби геології та надр України правомірно видано приписи № 13/18/2389 від 10.11.2017, №14/19/1817 від 10.11.2017 про усунення порушень, виявлених під час здійснення позапланової перевірки, які полягали у порушенні вимог статей 6,10,11 Закону та статті 3 Закону України «Про тимчасові особливості здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 5 Угод про умови користування надрами з метою видобування вуглеводнів а саме: неправомірному та безпідставному недопущенні посадових осіб. Державної служби геології та надр України до здійснення заходів державного нагляду (контролю).

Доказів, які б спростовували зазначене або підтверджували наявність підстав для задоволення позову апелянтом до суду не надано.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права ухвалив рішення повно і всебічно з`ясувавши обставини справи.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2019 у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Державної служби геології та надр України про визнання протиправним та скасування рішення від 10.11.2017 - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 березня 2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В. В. Кузьменко

Судді: Я. М. Василенко

О. І. Шурко

Повний текст постанови виготовлено 04.06.2019