Справа № 369/5616/19
Суддя: Медведський М. Д.
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 369/5616/19
Провадження № 2-а/369/258/19
РІШЕННЯ

Іменем України

27.05.2019 року суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Медведський М.Д., за участю секретаря Головатюк В.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним протоколу про адміністративне правопорушення та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,-

В С Т А Н О В И В:

03 травня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним адміністративним позовом.

У вимогах позивач просить: визнати протиправним протокол про адміністративне правопорушення №408/54-06 від 02 травня 2019 р. складений відносно нього та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 02 травня 2019 р. №408/54-06 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.165-1 КУпАП.

Свою заяву позивач обґрунтовує тим, що 02 травня 2019 року посадовою особою головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області Залевською Юлією Антонівною відносно мене складений протокол №408/54-06 від 02 травня 2019 р. про адміністративне правопорушення за вчинення правопорушення несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску за яке передбачена відповідальність ч. 4 ст. 165-1 КУпАП.

Одночасно зі складанням вказаного адміністративного протоколу ОСОБА_2 в його присутності та присутності свідка ОСОБА_3 роздрукувала постанову про накладення адміністративного стягнення від 02.05.2019 р. з якою вийшла з кабінету та через деякий час вказана постанова була мені пред`явлена одночасно з адміністративним протоколом.

Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення йому стало відомо, що його притягнуто до адміністративної відповідальності та застосоване стягнення у вигляді штрафу в сумі 1360 грн.

Вважає, що протокол про адміністративне правопорушення відносно нього складений неправомірно, а постанова є незаконною та підлягає скасуванню за таких підстав:

Особа яка складала адміністративний протокол не представилась та не надала своє службове посвідчення.

Відповідно до протоколу, який складається з одного аркушу та не має додатків встановлено, що при несвоєчасній сплаті єдиного соціального внеску, рішення № від 15.04.2019 р. він вчинив правопорушення - несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску.

В протоколі не зазначено дату та час вчинення правопорушення та докази якими обґрунтовується складений протокол.

Однак не зважаючи на його присутність під час складання протоколу про адміністративне правопорушення в приміщенні каб №34 Києво-Святошинського управління ГУ ДФС в Київській областікуди він прибув за запрошенням, адміністративна справа буларозглянута без його присутності та як зазначалось ним вище постанова була надрукована ОСОБА_2 та в його присутності остання виходила з нею з кабінету після чого надала на ознайомлення разом з протоколом.

Незаконно склавши протокол та розглянувши справу без його участі ОСОБА_2 не надала йому можливості скористатися своїми правами передбаченими ст.268 КУпАП.

Будь-якої підготовки до розгляду справи не було, як і не було оголошення посадової особи, яка розглядає справу, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не були вирішені клопотання, не були дослідженні докази, не були заслухані особи які беруть участь у розгляді справи.

Своїмидіями, ОСОБА_2 та ОСОБА_4 грубо порушив вимогист.ст.278,279 КУпАП.

Крім того, що була порушена процедура розгляду адміністративної справи, також відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 165-1 КУпАП, а тому протокол про адміністративне є протиправним, а постанова незаконною та такою що підлягає скасуванню.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, до суду направив заяву про слухання справи у його відсутності, в якій позов підтримав, просив його задовольнити.

Представник відповідача Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області у судове засідання не з`явився. Про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином. Причини неявки суду не відомі. Заяв та клопотань про відкладення слухання справи до суду не надходило.

Ухвала суду про відкриття провадження у справі та копії матеріалів позовної заяви з додатками відповідач отримав 21.05.2019 року.

Відповідач своїм правом не скористався, відзив до суду не направив.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку про задоволення вимог за наступних підстав.

Частина 2 статті 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 61 Конституції України визначає, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Судом встановлено, що 02 травня 2019 року посадовою особою головним державним ревізором-інспектором відділу адміністрування податків і зборів з фізичних осіб Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області Залевською Юлією Антонівною відносно ОСОБА_1 складений протокол №408/54-06 від 02 травня 2019 р. про адміністративне правопорушення за вчинення правопорушення несвоєчасну сплату єдиного соціального внеску за яке передбачена відповідальність ч. 4 ст. 165-1 КУпАП.

02 травня 2019 року заступник начальника відділу Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області Дмитрієв І.В. на підставі зазначеного протоколу та рішення за № від 15.04.2019 року виніс постанову якою притягнув ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.165-1 КУпАП та застосував адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1360,00 грн.

Частина 4 статті 165-1 КУпАП передбачає відповідальність за несплату або несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у тому числі авансових платежів, у сумі більше трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.10 №2464-VI, зі змінами та доповненнями (далі - Закон №2464).

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 6 Закону №2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Порядок обчислення і сплати єдиного внеску визначений статтею 9 Закону №2464-VI.

Абзац перший частини сьомої цієї статті передбачає, що єдиний внесок сплачується шляхом перерахування платником безготівкових коштів з його банківського рахунку.

Відповідно до частини восьмої статті 9 Закону №2464-VI, платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Стаття 9 КУпАП визначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

У відповідності до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст.251 КУпАП).

Згідно із ст.252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (стаття 280 КУпАП).

Згідно з ч. 2 ст. 254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При цьому, суд враховує правову позицію, висловлену в рішенні Європейського Суду з прав людини від 20.10.2011 р. у справі «Рисовський проти України» (RYSOVSKYY v. UKRAINE), в якому суд зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.

Згідно зі ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

При цьому, відповідачем не було надано жодних доказів, які б підтверджували правомірність прийняття ним спірної постанови, зокрема в частині щодо дотримання відповідної процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності та підстав притягнення до адміністративної відповідальності.

Разом з тим, в рішенні від 31.07.2008 р. по справі «Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки», в якому ЄСПЛ, зокрема зазначив, що висновки адміністративних органів, викладені у прийнятих ними рішеннях, не повинні бути довільними, нераціональними та непідтвердженими доказами.

Суд зауважує, що а ні протокол № 408/54-06 про адміністративне правопорушення, а ні постанова про накладення адміністративного стягнення від 02.05.2019 не містить фактичного опису вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, зокрема, суми несплаченого соціального внеску, період нарахування, строки виконання такого податкового обов`язку, строки порушення щодо сплати соціального внеску. Таким чином, посадовими особами відповідача не встановлено обов`язкового елементу об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 165-1 КУпАП, а саме: розміру несплаченого соціального внеску більше трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до положень ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тому, суд, приходить до висновку, що вчинення позивачем ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.165-1 КУпАП не підтверджується наданими суду належними та допустимими доказами, відтак позов підлягає задоволенню.

Згідно положень ст.286 КАС України враховуючи, що в судовому засіданні відповідачем не доведено правомірності винесення постанови, суд вважає за можливе скасувати постанову та закрити провадження у справі.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 247, 251, 252, 280, 288, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ст.ст. 73, 74, 77, 241, 242, 296 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним протоколу про адміністративне правопорушення та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення- задовольнити.

Скасувати постанову від 02 травня 2019 року Києво-Святошинського управління ГУ ДФС у Київській області за якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.165-1 КУпАП.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.165-1 КУпАП - закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня отримання його копії безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

У відповідності до п.15.5 Перехідних положень КАС України, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Києво-Святошинський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя: М.Д. Медведський