Справа № 520/4347/19
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2019-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

07 червня 2019 р. № 520/4347/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Білової О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (вул. Гагаріна, буд. 15, м. Зміїв, Харківська область, 63404, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач, ОСОБА_1 , з адміністративним позовом до Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області, в якому просить суд:

- визнати протиправними дії та рішення № 166649 від 03.04.2019 Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо відмови ОСОБА_1 в перерахунку пенсії за матеріалами пенсійної справи за раніше проведеним розрахунком, із застосуванням механізму обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок Чорнобильської катастрофи, характерного для особи, яку направлено у відрядження для ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, визначеного п.п. 4 п. 3 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210;

- зобов`язати Зміївське об`єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 , починаючи з 01 квітня 2019 року за матеріалами пенсійної справи за довідкою про заробітну плату за період роботи по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС АТ "ЄВРОЦЕМЕНТ-УКРАЇНА" № 324 із застосуванням механізму обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок Чорнобильської катастрофи, характерного для особи, яку направлено у відрядження для ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, визначеного п.п. 4 п. 3 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210, без застосування методу розрахунку, характерного для виконання робіт вахтовим методом, а також проводити відповідні виплати.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що позивач є особою, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи та відповідно до вимог Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", звернувся до відповідача з заявою про перерахунок пенсії відповідно до довідки про заробітну плату № 324 за період роботи з 06.11.1986 по 30.11.1986, як особі, яка не працювала за вахтовим методом, в чому йому було відмовлено відповідачем. Позивач вважає таку відмову незаконною.

Представник відповідача не погодився з позовними вимогами та надав відзив на позов, в якому просив відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що відповідач діяв в межах повноважень, на підставі та у спосіб, передбачений чинним законодавством, та зазначив, що у відповідача відсутні підстави для перерахунку пенсії, оскільки, на думку представника відповідача, позивач працював у зазначений період вахтовим методом.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо: оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. 229 КАС України.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив такі обставини.

ОСОБА_1 є учасником ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС та особою, яка постраждала внаслідок Чорнобильської катастрофи, що підтверджується Посвідченням серії НОМЕР_2 (а.с. 20).

Позивач перебуває на обліку в Зміївському об`єднаному управлінні Пенсійного фонду України Харківської області та отримує пенсію згідно ст. 54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

ОСОБА_1 звернувся до відповідача із заявою, в якій просив провести йому перерахунок заробітка на підставі останньої поданої довідки, застосовуючи механізм обчислення пенсії по інвалідності, що настала внаслідок ЧАЕС, характерний для особи, яку направлено у відрядження для ліквідації аварії на ЧАЕС, визначений п.п. 4 п. 3 Порядку № 1210, без застосування методу розрахунку, характерного для виконання робіт вахтовим методом.

Рішенням Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області № 166649 від 03.04.2019 відмовлено ОСОБА_1 в перерахунку пенсії через відсутність підстав для її проведення, оскільки табель обліку робочого часу на ОСОБА_1 підписаний начальником вахти ТПО та іншими спеціалістами, також присутній напис «печатка Чорнобильської філії ТПО», згідно якого вівся підсумковий облік робочого часу окремо по кожній зоні небезпеки. Оплата надурочних робіт проведена по сумі надурочних робіт за обліковий період, тому при перерахунку пенсії на підставі заяви ОСОБА_1 від 20.06.2012 за довідкою про заробітну плату за період роботи по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС АТ «ЄВРОЦЕМЕНТ-УКРАЇНА» № 324 без дати реєстрації механізм обчислення пенсії застосовано як для роботи вахтовим методом. Крім того, в пенсійній справі присутня довідка про нараховану заробітну плату без номера та дати видачі за жовтень - листопад 1986 року, видана Транспортним виробничим об`єднанням "Южатоменергобудтранс".(а.с.14)

Позивач вважає, що він має право на перерахунок пенсії, виходячи із заробітної плати, отриманої за період з 06.11.1986 по 30.11.1986, як за роботу не за вахтовим методом, через що звернувся з даним позовом до суду.

Основні положення щодо реалізації конституційного права громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, на охорону їх життя і здоров`я та створює єдиний порядок визначення категорій зон радіоактивно забруднених територій, умов проживання і трудової діяльності на них, соціального захисту потерпілого населення врегульовані Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" від 28 лютого 1991 року № 796-XII (далі за текстом - Закон № 796-XII).

Згідно зі ст. 54 Законом України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" пенсії по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи можуть призначатися за бажанням громадянина із заробітку, одержаного за роботу в зоні відчуження в 1986-1990 роках, у розмірі відшкодування фактичних збитків, який визначається згідно із законодавством. Дружинам (чоловікам), які втратили годувальника із числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, віднесених до категорії 1, пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається незалежно від причинного зв`язку смерті з Чорнобильською катастрофою. В усіх випадках розмір середньомісячної заробітної плати для обчислення пенсії за роботу у зоні відчуження у 1986-1990 роках не може перевищувати 3,0 тис. карбованців. Умови, порядок призначення та мінімальні розміри пенсії по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи визначаються актами Кабінету Міністрів України з відповідних питань.

Відповідно до ч. 4 ст. 57 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" порядок обчислення середньомісячного заробітку для призначення пенсії по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи, призначеної відповідно до статті 54 цього Закону, визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. № 1210 Про підвищення рівня соціального захисту громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи (далі за текстом - Порядок № 1210) цей Порядок визначає механізм обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсій у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи відповідно до статей 54, 57 і 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" (далі - пенсії). Пенсії за бажанням осіб можуть призначатися виходячи із заробітної плати, одержаної за роботу в зоні відчуження в 1986-1990 роках, у розмірі відшкодування фактичних збитків.

Згідно з п. 3 Порядку № 1210, у разі коли особа пропрацювала у зоні відчуження:

1) з дня аварії не менш як 12 місяців підряд, за її бажанням пенсія може обчислюватися виходячи із заробітної плати за будь-який повний календарний місяць роботи в зазначеній зоні;

2) на промисловому майданчику Чорнобильської АЕС не менш як 12 місяців у період з 26 квітня 1986 р. до 1 серпня 1987 р., за її бажанням пенсія може обчислюватися виходячи із заробітної плати за будь-який повний календарний місяць роботи в зоні відчуження. Якщо така особа виводилася із зони Чорнобильської АЕС за медичними показниками у зв`язку з переопроміненням, за її бажанням пенсія може обчислюватися виходячи із заробітної плати за будь-який повний календарний місяць роботи на промисловому майданчику Чорнобильської АЕС;

3) менш як 12 місяців підряд, пенсія обчислюється виходячи із заробітної плати за повні календарні місяці підряд у зоні відчуження;

4) менше календарного місяця у 1986-1990 роках, за її бажанням пенсія може обчислюватися виходячи із заробітної плати, одержаної за роботу у зоні відчуження, за весь фактично відпрацьований час, в одному із неповних календарних місяців роботи протягом цих років, без додавання суми заробітної плати за період роботи за межами зони відчуження. У такому разі заробітна плата за весь фактично відпрацьований час ділиться на число відпрацьованих днів, а одержана сума множиться на 25,4. Якщо дні роботи припали на вихідні і святкові дні, розрахунок заробітної плати проводиться у такому ж порядку, як і за роботу у робочі дні, а доплата за вихідні і святкові дні, нарахована за фактично відпрацьований час, з урахуванням установленої кратності додається до суми обчисленої заробітної плати;

5) менше місяця та захворіла на променеву хворобу, пенсія обчислюється згідно із статтею 57 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

З аналізу п. 3 вбачається, що у разі, якщо особа у 1998-1990 роках має відпрацьовані календарні дні у зоні відчуження, кількість яких складає менше календарного місяця, за її бажанням пенсія може бути обчислена виходячи з заробітної плати, одержаної за роботу у зоні відчуження.

Згідно з п. 4 Порядку № 1210 якщо робота проводилася вахтовим методом, визначення тривалості роботи у зоні відчуження і заробітної плати для обчислення пенсії здійснюється виходячи з того, що одна повна вахта (не менш як 14 робочих днів підряд) вважається повним місяцем.

Так, єдиною підставою для відмови в перерахунку пенсії слугувала позиція органу Пенсійного Фонду України про те, що обчислення пенсії має відбуватися як для роботи вахтовим методом, оскільки табель обліку робочого часу на ОСОБА_1 підписаний начальником вахти ТПО та іншими спеціалістами, також присутній напис «печатка Чорнобильської філії ТПО», згідно якого вівся підсумковий облік робочого часу по кожній зоні небезпеки, оплата надурочних робіт проведена по сумі надурочних робіт за обліковий період.

Надаючи оцінку обґрунтованості спірного рішення, суд виходить з такого.

Згідно з Інструкцією про службові відрядження в межах СРСР, затвердженої Мінфіном СРСР, Держкомпраці СРСР і ВЦРПС від 15 лютого 1980 року № 30, на працівників, які перебували у службовому відрядженні, поширювався режим праці і відпочинку, встановлений за місцем відрядження.

Особам, які виїжджали у службове відрядження на об`єкти (ділянки), на яких роботи провадились вахтовим методом, надавалось посвідчення про відрядження (постанова Держкомпраці СРСР і Секретаріату ВЦРПС від 3 грудня 1981 № 333-21-100).

Держкомпраці СРСР листом від 13.03.1986 № 116 роз`яснив, що відповідно до чинного законодавства право введення безперервного графіка роботи з підсумованим обліком робочого часу працівників підприємств, незалежно від їх відомчої підпорядкованості (включаючи осіб, тимчасово переведених і відряджених), надано керівникам підприємств, організацій і установ за погодженням з відповідними профспілковими комітетами.

На виконання постанови ЦК КПРС і Ради Міністрів СРСР від 22 травня 1986 року № 583 «Про заходи про забезпечення введення в експлуатацію резервних енергоблоків ЧАЕС» та на підставі Типового положення про вахтовий метод, затвердженого постановою Держкомпраці СРСР і Секретаріату ВЦРПС від 3 грудня 1981 року № 333-21-100, зі змінами, наказом Міністерства енергетики і електрифікації СРСР від 17.07.1986 № 391 було затверджено Тимчасове положення про вахтовий метод організації робіт на Чорнобильській АЕС. Було встановлено, що вахтовим методом виконуються експлуатаційні, ремонтні, будівельно-монтажні та інші роботи. Відповідальність за формування і комплектування вахт покладалася на Головне виробниче управління по ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС, керівництво ЧАЕС, Управління будівництва ЧАЕС, субпідрядні і інші організації і підприємства, що брали участь в аварійно-відновлювальних роботах.

При вахтовому методі виконання зазначених робіт встановлювався підсумований облік робочого часу з тим, щоб тривалість робочого часу за обліковий період не перевищувала нормального числа робочих годин, встановленого законодавством.

Тривалість щоденної роботи (зміни) було дозволено встановлювати адміністрацією в залежності від специфіки робіт та при забезпеченні вимог радіаційної безпеки, але не більше як 2 години (для оперативного персоналу пультів і щитів управління - не більше 8 годин), із скороченням робочого часу в інший час облікового періоду або наданням додаткових днів відпочинку із розрахунку один день відпочинку за кожні 6 годин перепрацювання.

При вахтовому методі виконання робіт премія нараховувалась без врахування оплати днів відгулів і без врахування оплати за час проїзду з базового селища до місця виконання робіт, що провадилась виходячи з одинарної тарифної ставки (окладу).

Відповідач при прийнятті спірного рішення жодним чином не аналізував вказані приписи законодавства, яке діяло на час роботи позивача, та не спирався на нього в прийнятому рішенні.

Також, відповідно до положень ч. 5 ст. 242 КАС України, суд враховує позицію Верховного Суду, викладену у Постанові від 02.05.2018 по справі № №646/9471/15-а, в якій Верховним Судом визначено ознаки фактичного виконання ліквідаційних робіт вахтовим методом, а саме вказано, що здійснення робіт вахтовим методом підтверджується: «фактом надання позивачу 16 днів відгулів (242 відпрацьованих год. - (24 дні х 6 год. норма роб.часу)= 98 год перепрацювання : 6 год для 1 дня відпочинку = 16.3 дні додаткових відгулів); оплатою дороги; відсутності подвійної оплати у вихідні (святкові) дні та у нічний чи понаднормовий час.»

З табелю обліку робочого часу ОСОБА_1 вбачається, що позивач працював з 06.11.1986 по 30.11.1986 щоденно без вихідних днів (а.с.24)

З довідки №324 вбачається, що позивачу здійснювалися доплати за роботу в неурочний час та за роботу у вихідні та святкові дні (а.с.29).

Доказів надання додаткових відгулів та оплати дороги з наявних в матеріалах справи доказів не встановлено та відповідачем протилежного не доведено.

Також, суд зазначає, що у листі від 13.04.2001 № 03-3/1652-018-2 Міністерство праці та соціальної політики України зазначило, що вахтовий метод організації робіт в зоні Чорнобильської АЕС у червні 1986 року застосовувався відповідно до Тимчасового порядку оплати праці працівників підприємств, організацій і установ Міненерго СРСР, які брали участь в ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС і запобіганні забрудненню навколишнього середовища (роз`яснення Держкомпраці СРСР і ЦК профспілок робітників електростанцій і електротехнічної промисловості від 26.05.1986). Працівникам підприємств і організацій, тимчасово переведеним і відрядженим з інших підприємств для виконання робіт, пов`язаних з ліквідацією наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, які виконували зазначені роботи вахтовим методом, виплачувались добові відповідно до пункту 2 постанови Ради Міністрів СРСР і ВЦРПС від 5 червня 1986 року.

Доказів виплати позивачу добових за час ліквідації наслідків аварії на ЧАЕС відповідачем не надано.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку, що об`єктивні докази на підтвердження того, що робота, яку виконував ОСОБА_1 під час участі у ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, була організована вахтовим методом, відсутні.

Щодо посилання представника відповідача в обґрунтування того, що позивач працював вахтовим методом, оскільки табель обліку робочого часу ОСОБА_1 підписаний начальником вахти ТПО та іншими спеціалістами, також присутній напис «печатка Чорнобильської філії ТПО», суд зазначає таке.

Окрім підпису начальника вахти ТВО, на табелі обліку робочого часу за жовтень 1986 року були проставлені підписи начальника експлуатації, начальника АРМ, начальника а/колони, табельника.

Тому таке посилання відповідача є помилковим, оскільки у даному випадку вирішального значення має не те, ким підписано табель обліку робочого часу і яку поставлено печатку, а як саме був організований режим роботи особи під час її участі у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи.

Отже, рішення відповідача про необхідність обчислювати позивачу пенсію за п. 4 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, є необґрунтованим.

Беручи до уваги те, що позивач працював у зоні відчуження з 06.11.1986 по 30.11.1986, тобто менше одного місяця, пенсія йому має обчислюватися за його бажанням згідно з довідкою ВАТ «Балцем», виходячи із заробітної плати, одержаної за роботу у зоні відчуження за п.п. 4 п. 3 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи. Право вибору способу обчислення пенсії Порядком надано саме пенсіонеру, і обмеження цього права з боку відповідача є неприпустимим.

З викладеного вбачається, що позивач має право на обчислення пенсії за обраним ним способом, а тому його заява про перерахунок пенсії мала бути задоволена Зміївським об`єднаним управлінням Пенсійного фонду України Харківської області. Відмова у здійсненні перерахунку не відповідає чинному законодавству.

Одночасно суд зазначає, що в частині визнання дій протиправними належить відмовити, оскільки такі дії знайшли відображення саме у спірному рішень № 166649 від 03.04.2019.

З огляду на наведене, позовні вимоги підлягають задоволенню шляхом визнання протиправним та скасування рішення № 166649 від 03.04.2019 Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо відмови ОСОБА_1 в перерахунку пенсії.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 починаючи з 01 квітня 2019 року за матеріалами пенсійної справи за довідкою про заробітну плату за період роботи по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС АТ "ЄВРОЦЕМЕНТ-УКРАЇНА" № 324 із застосуванням механізму обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок Чорнобильської катастрофи, характерного для особи, яку направлено у відрядження для ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, визначеного п.п. 4 п. 3 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210, без застосування методу розрахунку, характерного для виконання робіт вахтовим методом, то така вимога є похідною від позовних вимог про визнання протиправним скасування рішення Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області № 166649 від 03.04.2019, отже, також підлягає задоволенню.

Щодо позовної вимоги в частині зобов`язання відповідача проводити відповідні виплати, суд зазначає, що рішення суду має захистити порушені права позивача, тому в цій частині позов підлягає частковому задоволенню щодо зобов`язання провести відповідні виплати та не може бути задоволений на майбутнє.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 257-263, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області (вул. Гагаріна, буд. 15, м. Зміїв, Харківська область, 63404, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення № 166649 від 03.04.2019 Зміївського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Харківської області щодо відмови ОСОБА_1 в перерахунку пенсії.

Зобов`язати Зміївське об`єднане управління Пенсійного фонду України Харківської області провести перерахунок пенсії ОСОБА_1 , починаючи з 01 квітня 2019 року за матеріалами пенсійної справи за довідкою про заробітну плату за період роботи по ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС АТ "ЄВРОЦЕМЕНТ-УКРАЇНА" № 324 із застосуванням механізму обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок Чорнобильської катастрофи, характерного для особи, яку направлено у відрядження для ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, визначеного п.п. 4 п. 3 Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210, без застосування методу розрахунку, характерного для виконання робіт вахтовим методом, а також провести відповідні виплати.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення виготовлено 07 червня 2019 року.

Суддя Білова О.В.