Справа № 140/201/19
Суддя: Шавель Руслан Миронович
Дата ухвалення: 2019-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/4852/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

головуючого судді Шавеля Р.М.,

суддів Улицького В.З. та Кузьмича С.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м.Львові апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01.04.2019р. в адміністративній справі за позовом адвоката ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Волинської обл. про визнання протиправним та скасування рішення щодо відмови у порушенні дисциплінарного провадження (суддя суду І інстанції: Каленюк Ж.В., час та місце ухвалення рішення суду І інстанції: 01.04.2019р., м.Луцьк; дата складання повного тексту рішення суду І інстанції: не зазначена),-

В С Т А Н О В И В:

25.01.2019р. (згідно з відтиском поштового штемпеля на конверті) позивач адвокат ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив визнати протиправним та скасувати індивідуальний акт - рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури /КДКА/ Волинської обл. № 078/18 від 27.12.2018р.; стягнути з відповідача сплачений судовий збір (а.с.3-8).

Розгляд цієї справи, що віднесена процесуальним законом до справ незначної складності, проведено судом першої інстанції за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 01.04.2019р. у задоволенні заявленого позову відмовлено (а.с.116-120).

Не погодившись із рішенням суду, його оскаржив позивач адвокат ОСОБА_1, який покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права, що у своїй сукупності призвело до неправильного вирішення справи, просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нову постанову, якою заявлений позов задовольнити (а.с.125-128).

Вимоги за апеляційною скаргою обґрунтовує тим, що встановлений Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» інститут дисциплінарного провадження є відмінним від будь-яких інших інститутів, що стосуються скарг на рішення/дії/бездіяльність певних органів або осіб.

Приводом для початку застосування процедури дисциплінарного провадження є скарга певного суб`єкта щодо поведінки адвоката.

Саме таку скаргу подано позивачем. У цій скарзі позивач просив притягнути до дисциплінарної відповідальності певного адвоката, а не оскаржує його дії та рішення.

Що стосується оскарження дій та рішень певного органу, позивач звернувся до суду і отримав судове рішення, яке на його думку, разом з іншими доказами, вказує на наявність в діях адвоката ОСОБА_6 дисциплінарного проступку.

Крім цього, позивач скаржився на недотримання адвокатом ОСОБА_6 Правил адвокатської етики, дія яких поширюється на будь-яку діяльність адвоката, зокрема на діяльність у органах адвокатського самоврядування.

За таких обставин суд першої інстанції помилково ототожнив скаргу позивача щодо поведінки адвоката з оскарженням рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до п.20 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р., дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Наявність таких ознак, а не самого дисциплінарного проступку, встановлюється виключно на підставі оцінки скарги щодо поведінки певного адвоката, доданих до неї матеріалів, інших матеріалів, що наявні у розпорядження дисциплінарної палати.

Відповідачем таку оцінку фактично проведено не було, а доводи щодо відсутності таких ознак, викладені у оскаржуваному акті, зроблені виключно на підставі аналізу окремих норм правових актів.

У поданій скарзі позивачем детально описано склад дисциплінарного проступку адвоката ОСОБА_6, наведено вид дисциплінарного проступку та норми Правил адвокатської етики, які, на думку позивача, були порушені вищезазначеною особою. Позивачем також дотримано усі інші вимоги до скарги, що містяться у Положенні.

За таких підстав скарга та додані до неї матеріали містять достатні відомості, що вказують на наявність в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку: у іншому випадку, скарга позивача, не відповідала б п.14 Положення і підлягала поверненню до стадії вирішення питання про порушення дисциплінарної справи.

Інший учасник справи не подав до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, визначеного в ухвалі про відкриття апеляційного провадження, що не перешкоджає апеляційному розгляду справи.

Розгляд справи в апеляційному порядку здійснено в порядку письмового провадження за правилами ст.311 КАС України без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача по справі, перевіривши матеріали справи та апеляційну скаргу в межах наведених у ній доводів, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення, з наступних підстав.

З урахуванням позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 29.08.2018р. у справі № 804/11334/15, КДКА наділена владними управлінськими повноваженнями щодо набуття особою статусу адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності, а тому спір, що стосується притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є публічно-правовим (підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства).

Як встановлено судом першої інстанції, 28.12.2017р. рішенням дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. № Д/4-4 порушено дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 (а.с.34-37).

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.06.2018р. у справі № 826/689/18 спірне рішення визнано протиправним та скасовано (а.с.41-42).

02.11.2018р. адвокат ОСОБА_1 звернувся до КДКА Рівненської обл. зі скаргою від 29.10.2018р. щодо поведінки адвоката ОСОБА_6, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності. На думку скаржника, адвокат ОСОБА_6, будучи головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. та підписавши рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. № Д/4-4 від 28.12.2017р., яке у подальшому скасовано судовим рішенням, порушила вимоги ч.3 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ч.3 ст.12, ч.1 ст.50 Правил адвокатської етики, а тому повинна бути притягнута до дисциплінарної відповідальності (а.с.29-31).

До скарги додані копії рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. № Д/4-4 від 28.12.2017р., яким порушено дисциплінарну справу стосовно адвокатів ОСОБА_1, ОСОБА_4 за скаргою начальника департаменту документального забезпечення Національної поліції України Ковальова Р.Ю. (а.с.34-37), довідки від 27.12.2017р., складеної головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. ОСОБА_6 (а.с.38-40), постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 18.06.2018р. у справі № 826/689/18 за позовом ОСОБА_1 до КДКА Рівненської обл. про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. (а.с.41-42), повідомлення Ради адвокатів Рівненської обл. про намір ініціювати дисциплінарне провадження стосовно адвоката ОСОБА_6 (а.с.43).

Згідно рішення Звітно-виборної конференції адвокатів Рівненської області від 15.09.2017р. обрано адвоката ОСОБА_6 членом дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. (а.с.52-54), а відповідно до рішення кваліфікаційної палати КДКА Рівненської обл. від 11.10.2017р. остання є головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. (а.с.51).

Скарга адвоката ОСОБА_1 від 29.10.2018р. була перерозподілена Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та направлена листом № 1973 від 13.11.2018р. (а.с.46) для розгляду до КДКА Волинської обл. на підставі ч.1 ст.66 Правил адвокатської етики, затв. Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09.06.2017р.

За результатами розгляду цієї скарги дисциплінарна палата КДКА Волинської обл. 27.12.2018р. прийняла рішення № 078/18, яким у порушенні дисциплінарного провадження у справі за скаргою адвоката ОСОБА_1 стосовно адвоката ОСОБА_6 відмовлено (а.с.111).

Про прийняте рішення проінформовано скаржника адвоката ОСОБА_1 та адвоката ОСОБА_6 (а.с.113-114).

Приймаючи рішення по справі, суд першої інстанції виходив з того, що оскарження дій (бездіяльності) голів КДКА регіону, голів та/або членів дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону під час здійснення дисциплінарного провадження здійснюється в порядку, встановленому п.38-1 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р., що обумовлено їхнім статусом, і не може бути оскаржене у окремому дисциплінарному провадженні.

Також приймаючи оскаржуване рішення, відповідач дійшов правильного висновку про відмову у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_6 за скаргою позивача, оскільки скарга не містила інших відомостей, що можуть свідчити про наявність ознак дисциплінарного проступку, а пов`язана виключно із участю ОСОБА_6 як голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. у розгляді скарги стосовно позивача.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірних та обґрунтованих висновків, з огляду на наступне.

Розглядувані правовідносини регулюються приписами Закону України № 5076-VI від 05.07.2012р. «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», якими визначено правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.

Згідно зі ст.33 цього Закону адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Відповідно до ч.2 ст.66 Правил адвокатської етики, затв. Установчим З`їздом адвокатів України 17.11.2012р., у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.

Оскільки адвокат ОСОБА_6 є головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл., тому розгляд скарги адвоката ОСОБА_1 здійснювала дисциплінарна палата КДКА Волинської обл., до якої скарга надійшла з Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначені підстави для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Зокрема, підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою) (ст.36 згаданого Закону).

Як слідує із змісту ст.37 цього Закону дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Відповідно до ст.38 вказаного Закону перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката здійснюється за такою процедурою: заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати; член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань; під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом; за результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи; заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

В цілях офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів, розроблено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р. (із змінами та доповненнями).

Пунктом 21 цього Положення визначено, що заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката.

Після передачі скарги адвоката Іванова Г.О. головою дисциплінарної палати КДКА Волинської обл. Деркачем Д . В. проведено перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, за результатами якої складено довідку від 25.12.2018р. (а.с.109-110).

Із змісту цієї довідки слідує, що адвокат ОСОБА_1 у своїй скарзі порушував питання про притягнення адвоката ОСОБА_6 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дій, що суперечать Правилам адвокатської етики та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», з тих підстав, що остання, будучи головою дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл., підписала рішення від 28.12.2017р., що було 18.06.2018р. скасовано постановою Київського апеляційного адміністративного суду. Адвоката ОСОБА_6 було повідомлено про надходження скарги та надання пояснень з приводу обставин, викладених у скарзі. Пояснення від адвоката ОСОБА_6 надійшли до КДКА Волинської обл. 22.12.2018р. (а.с.49).

За висновками довідки є відсутніми підстави для порушення дисциплінарного провадження за скаргою адвоката ОСОБА_1 щодо дій адвоката ОСОБА_6, голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл., та запропоновано дисциплінарній палаті КДКА Волинської обл. відмовити у порушенні дисциплінарного провадження.

Такий висновок ґрунтується на тому, що скарга ОСОБА_1 стосується дій адвоката ОСОБА_6 як члена колегіального органу та голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл., а відповідно до п.38-1 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р., скарги на дії чи бездіяльність голів КДКА регіону, голів та/або членів дисциплінарної палати КДКА регіону під час здійснення дисциплінарного провадження, розглядаються Вищою кваліфікаційно-дисциплінарної комісією адвокатури під час розгляду скарг на рішення, прийняті такими КДКА у відповідних дисциплінарних провадженнях.

Разом з тим, рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. від 28.12.2017р. станом на момент розгляду скарги є скасованим постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.06.2018р.; відомості про оскарження відповідного рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. від 28.12.2017р. до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури чи подання відповідної скарги на дії адвоката ОСОБА_6 як члена колегіального органу та голови дисциплінарної палати, пов`язані з розглядом скарги на дії адвоката ОСОБА_1, є відсутніми.

Частиною 1 ст.39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Скарга адвоката ОСОБА_1 від 29.10.2018р. щодо адвоката ОСОБА_6 була предметом розгляду на відкритому засіданні дисциплінарна палата КДКА Волинської обл. Під час цього розгляду була надана правова оцінка доводам скарги адвоката ОСОБА_1 про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_6 з урахуванням надісланих пояснень останньої та усіх доданих матеріалів.

В своїх поясненнях адвокат ОСОБА_6 вважає, що подану адвокатом ОСОБА_1 скаргу тиском на неї у зв`язку із здійсненням повноважень голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл.; на її думку, виконання повноважень голови дисциплінарної палати, участь у прийнятті рішень дисциплінарної палати як колегіального органу не є дисциплінарним проступком у розумінні ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»; також повідомила про відкриття касаційного провадження Верховного Суду відповідно до ухвали від 18.07.2018р. у справі № 826/689/18 (а.с.49).

Здійснивши оцінку обставин справи, доводів скарги, пояснень адвоката та інформацію, викладену у довідці, складеної за результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати КДКА Волинської обл., дисциплінарна палата дійшла висновку про відсутність підстав для порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_6

Доказів про порушення порядку голосування, проведення засідання дисциплінарної палати КДКА Волинської обл. під час судового розгляду не представлено.

Спірним рішенням № 078/18 від 27.12.2018р. відмовлено в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_6 (а.с.9-11).

Обґрунтування прийнятого рішення полягає в тому, що дії або бездіяльність голови дисциплінарної палати КДКА можуть бути оскаржені в рамках розгляду скарг на рішення, прийняті такими КДКА у відповідних дисциплінарних провадженнях. Рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. від 28.12.2017р. станом на момент розгляду скарги адвоката ОСОБА_1 скасоване постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 18.06.2018р. В матеріалах, доданих до скарги, є відсутніми відомості про оскарження відповідного рішення дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. від 28.12.2017р. до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури чи подання відповідної скарги на дії адвоката ОСОБА_6 як члена колегіального органу та голови дисциплінарної палати, пов`язані із розглядом скарги на дії адвоката ОСОБА_1

При цьому судом першої інстанції вірно враховано те, що дисциплінарна відповідальність адвоката є індивідуальною (персональною) формою відповідальності.

Згідно з п.7 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р., адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку покладається на особу, яка ініціює дисциплінарне провадження стосовно адвоката. Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь.

Порушення адвокатом ОСОБА_6 норм Правил адвокатської етики та вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» позивач у своїй скарзі від 29.10.2018р. пов`язує з участю адвоката ОСОБА_6 у прийнятті рішення дисциплінарною палатою КДКА Рівненської обл. (а саме: підписання рішення № Д/4-4 від 28.12.2017р., голосування при його прийнятті, складання довідки від 28.12.2017р).

Зазначені обставини однозначно свідчать про те, що подана адвокатом ОСОБА_1 скарга стосується дій адвоката ОСОБА_6 як члена колегіального органу та голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. Інші обставини діяльності адвоката ОСОБА_6 у скарзі ОСОБА_1 від 29.10.2018р. не наведені.

Оскарження дій (бездіяльності) голів КДКА регіону, голів та/або членів дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону під час здійснення дисциплінарного провадження здійснюється в порядку, встановленому п.38-1 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затв. рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014р., що обумовлено їхнім статусом.

З врахуванням встановлених обставин та наведених вище норм законодавства, суд першої інстанції дійшов послідовного висновку про те, що дисциплінарна палата КДКА Волинської обл., діючи як колегіальний орган, при прийнятті рішення від 27.12.2018р. вірно відмовила у порушенні дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_6 . за скаргою адвоката ОСОБА_1, оскільки скарга не містила інших відомостей, що можуть свідчити про наявність ознак дисциплінарного проступку, а пов`язана виключно із участю ОСОБА_6 як голови дисциплінарної палати КДКА Рівненської обл. у розгляді скарги стосовно ОСОБА_1 .

Скасування рішення дисциплінарної палати КДКА як колегіального органу не є підставою для дисциплінарної відповідальності її члена відповідно до ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Також у постанові Київського апеляційного адміністративного суду від 18.06.2018р. у справі № 826/689/18, на яку посилається позивач, будь-які висновки про наявність протиправних дій зі сторони ОСОБА_6 не наведені.

За таких обставин підстави для порушення дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_6 за скаргою адвоката ОСОБА_1 від 29.10.2018р. є відсутніми.

При цьому, відповідачем дотримано процедуру розгляду скарги та перевірки відомостей, викладених в ній.

В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені в позовній заяві, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, якими позовні вимоги відхилені у визначений спосіб.

Оцінюючи в сукупності наведені обставини справи, виходячи з вищевказаних положень нормативно-правових актів, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про безпідставність та необґрунтованість заявленого позову, через що останній не підлягає до задоволення, із вищевказаних мотивів.

За правилами ст.139 КАС України понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги належить покласти на апелянта адвоката ОСОБА_1

З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно та повно встановив обставини справи, ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків судового рішення, а тому підстав для скасування рішення суду колегія суддів не вбачає і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.

Керуючись ст.139, ч.4 ст.229, ст.243, ст.311, ч.1 ст.315, ст.316, ч.1 ст.321, ст.ст.322, 325 КАС України, апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 01.04.2019р. в адміністративній справі № 140/201/19 залишити без задоволення, а вказане рішення суду - без змін.

Понесені судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на апелянта адвоката ОСОБА_1.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку лише у випадках, передбачених п.2 ч.5 ст.328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Р. М. Шавель
судді В. З. Улицький
С. М. Кузьмич
Дата складення повного судового рішення: 11.06.2019р.