Справа № 240/4585/19
Суддя: Панкеєва Вікторія Анатоліївна
Дата ухвалення: 2019-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2019 року м. Житомир справа № 240/4585/19

категорія 109020100

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

судді Панкеєвої В.А.,

розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської районної ради Житомирської області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення двадцятої сесії сьомого скликання Житомирської районної ради від 19 жовтня 2018 року № 730 "Про відмову у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, які надаються для поновлення договорів оренди ОСОБА_1 ";

- зобов`язати відповідача повторно розглянути, з урахуванням вимог чинного законодавства України, правової оцінки наданої судом у цьому рішенні, питання про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, в т.ч. кадастровий номер НОМЕР_1 - 2,7524 га та кадастровий номер - НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 -6,4150 га, які надаються позивачу для поновлення договорів оренди для рибогосподарських потреб на території Глибочицької сільської ради Житомирського району Житомирської області (поза межами населеного пункту).

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що є орендарем земельних ділянок для рибогосподарських потреб. З метою продовження договорів оренди позивач замовив в ПП "Андвол" розроблення технічної документації з нормативно грошової оцінки земельних ділянок, підприємством було визначено нормативно грошову оцінку земельної ділянки, Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області було проведено державну експертизу землевпорядної документації. Житомирська районна рада на двадцятій сесії сьомого скликання 19 жовтня 2018 року прийняла рішення № 730, яким відмовила позивачу у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду. Позивач вважає відмову з посиланням на невиконання рекомендацій комісій з питань розвитку агропромислового комплексу, земельних відносин та екології від 17.10.2018 року протиправними.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 08.04.2019 відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідач у строк та в порядку, визначеному ст.152, ч.1 ст.261 Кодексу адміністративного судочинства України подав відзив на позовну заяву. По змісту відзиву просив відмовити в задоволенні позову у зв`язку з тим, що присутні на засіданні комісії представники із Глибочицької сільської ради об`єднаної територіальної громади повідомили, що гідроспоруда, яка знаходиться на одній з водойм незаконно була передана виконкомом Глибочицької сільської ради у власність громадянину ОСОБА_1 Крім того землевпорядником Глибочицької сільської ради ОТГ зауважено, що ОСОБА_1 не постійно сплачував податки за орендовану земельну ділянку. Вказано, що районна рада за результатами розгляду вирішила рекомендувати гр. ОСОБА_1 привести у належний стан земельні ділянки водного фонду, які перебувають у нього в оренді.

Зважаючи на незначну складність справи, суд вважає за необхідне розглянути її в порядку п.2 ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України.

У відповідності до частини четвертої статті 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

Згідно з частиною п`ятою статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Зі змісту долучених доказів встановлено, що між позивачем та Житомирською районною радою попередньо у 2007 році було укладено договір оренди земельних ділянок на території Глибочицької сільської ради Житомирського району Житомирської області площею 9,1674 (а.с.56-60).

10.10.2017 головою Житомирської обласної державної адміністрації прийнято розпорядження №400 про поновлення договорів оренди водних об`єктів у комплексі із земельними ділянками, надання дозволу на виготовлення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок водного фонду, надання дозволу на розроблення технічних документацій із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки водного фонду та водного об`єкта в натурі (на місцевості). Зокрема підпунктом 2 пункту 1 додатку 1 до розпорядження №400 від 10.10.2017 погоджено поновлення договору оренди водних об`єктів у комплексі із земельними ділянками водного фонду ОСОБА_1 . земельних ділянок строком на 10 років (а.с.53-54).

З метою поновлення договорів оренди ОСОБА_1 на підставі договору від 21.02.2018 №30 замовлено в ПП "Андвол" розроблення технічної документації з нормативно грошової оцінки земельних ділянок з кадастровими номерами НОМЕР_1 - 2,7524 га та НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 - 6,4150 га для поновлення договорів оренди з цільовим призначенням - для рибогосподарських потреб та які розташовані на території Глибочицької сільської ради Житомирського району Житомирської області.

21.02.2018 позивачем було подано клопотання про виконання робіт по нормативній оцінці земельних ділянок водного фонду на території Глибочицької сільської ради (а.с.40).

На підставі вказаного, ПП "Андвол" розрахунками нормативної грошової оцінки було визначено грошову оцінку:

- земельної ділянки під водо за кадастровим номером НОМЕР_1 площею- 2,7524 га, що становить 52 352 грн 54 коп. (а.с.26-30);

- земельної ділянки під сіножаттю та болотом, з кадастровим номером - НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 , площею - 6,4150 га, що становить 84 734 грн 52 коп. (а.с.31-34).

Такі розрахунки були сформовані на підставі витягів з технічної документації відповідних земельних ділянок (а.с.35-38).

За результатами проведеної Головним управлінням Держгеокадастру у Житомирській області державної експертизи землевпорядної документації, а саме- технічної документації з нормативно грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 та НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 на замовлення ПП "Андвол" було сформовано висновок від 03.04.2018 №78-18. Зі змісту якого за результатами проведеної процедури державної експертизи технічної документації з нормативної грошової оцінки вказаних земельних ділянок встановлено, що документація відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим стандартам, нормам і правилам, оцінюється позитивно та погоджується (а.с.70).

На підставі розглянутих документів, рішенням Житомирської районної ради Житомирської області від 19.10.2018 №730 відмовлено у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, які надаються для поновлення договорів оренди ОСОБА_1 . Підставою відмови вказано ту обставину, що заявником не виконано рішення 19 сесії Житомирської районної ради 7 скликання від 03.08.2018 №698 "Про рекомендації робочої групи щодо земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, які надаються для поновлення договорів оренди ОСОБА_1 ", відповідно до якого орендовані ним земельні ділянки мають бути приведені у належний стан (а.с.17-18).

Вважаючи рішення відповідача протиправним позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Вирішуючи спір по суті, суд враховує, що згідно з ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

При цьому суд відмічає, що "на підставі" означає, що суб`єкт владних повноважень: 1) повинен бути утворений у порядку, визначеному Конституцією та законами України; 2) зобов`язаний діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним; "у межах повноважень" означає, що суб`єкт владних повноважень повинен приймати рішення, а дії вчиняти відповідно до встановлених законом повноважень, не перевищуючи їх; "у спосіб" означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний дотримуватися встановленої законом процедури і форми прийняття рішення або вчинення дії і повинен обирати лише визначені законом засоби; "з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано", тобто використання наданих суб`єкту владних повноважень повинно відповідати меті та завданням діяльності суб`єкта, які визначені нормативним актом, на підставі якого він діє; "обґрунтовано", тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.

Частина 1 статті 3 Земельного кодексу України визначає, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до ст.38 Закону України "Про землеустрій" оцінка земель проводиться для порівняльного аналізу і прогнозу ефективності використання землі як природного ресурсу та основного засобу виробництва, а також при здійсненні цивільно-правових угод, для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, справляння державного мита та в інших випадках, визначених законом.

Пунктом 289.1 статті 289 Податкового кодексу України передбачено, що для визначення розміру плати за землю (податку та орендної плати) використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.

Відповідно до ч.3 ст.201 Земельного кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо.

Правові засади проведення оцінки земель визначає Закон України "Про оцінку земель" № 1378-IV від 11.12.2003 (далі - Закон України № 1378-IV), який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Згідно з ч.1 ст.1 Закону України № 1378-IV, нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Згідно з ст.3 Закону України № 1378-IV об`єктами оцінки земель є: територія адміністративно-територіальних одиниць або їх частин, території оціночних районів та зон, земельні ділянки чи їх частини або сукупність земельних ділянок і прав на них, у тому числі на земельні частки (паї), у межах території України.

Частиною 1 статті 13 Закону України № 1378-IV передбачено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Згідно з ч.ч.1-2 ст.15 Закону України № 1378-IV підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.

Частиною 1 статті 20 Закону № 1378-IV визначено, що за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.

Статтею 21 цього Закону № 1378-IV передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу підлягають державній експертизі відповідно до закону.

Згідно з ст.23 Закону № 1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами.

Згідно зі ст.9 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" № 1808-IV від 17.06.2004 технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є об`єктом обов`язкової державної експертизи.

Статтею 35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації" передбачено, що результатом проведення державної експертизи є висновок державної експертизи. Висновки державної експертизи повинні містити оцінку допустимості та можливості прийняття рішення щодо об`єкта державної експертизи і враховувати соціально-економічні наслідки. Якщо об`єкт державної експертизи підготовлений згідно з вимогами законодавства, встановленими стандартами, нормами і правилами, то він позитивно оцінюється та погоджується. У разі необхідності погодження може обумовлюватися певними умовами щодо додаткового опрацювання окремих питань та внесення коректив, виконання яких не потребує суттєвих доробок.

Позитивні висновки державної експертизи щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи є підставою для прийняття відповідного рішення органами виконавчої влади чи органами місцевого самоврядування, відкриття фінансування робіт з реалізації заходів, передбачених відповідною документацією.

Реалізація заходів, передбачених документацією із землеустрою та документацією з оцінки земель, види яких визначені законом, а також матеріалами і документацією державного земельного кадастру щодо об`єктів обов`язкової державної експертизи, без позитивних висновків державної експертизи забороняється.

Висновки державної експертизи після їх затвердження спеціально уповноваженим органом виконавчої влади у сфері державної експертизи є обов`язковими для прийняття до розгляду замовником і врахування при прийнятті відповідного рішення щодо об`єктів державної експертизи.

Відповідно до ч.2, ч.4 ст.23 Закону України № 1378-IV (набрання чинності відбулась 01.01.2019) технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих за межами населених пунктів, затверджується районними радами.

Отже, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної та комунальної власності.

Процедура встановлення нормативної грошової оцінки включає ряд стадій, передбачених чинним законодавством України. Зокрема, це прийняття уповноваженим органом влади рішення про проведення нормативної грошової оцінки земель (укладання договору заінтересованими особами), розробка технічної документації з нормативної грошової оцінки спеціалізованою установою, погодження технічної документації органами влади, прийняття відповідною радою рішення про затвердження технічної документації, внесення відомостей про нормативну грошова оцінку земельної ділянки до Державного земельного кадастру.

За результатами, нормативної грошової оцінки земельних ділянок на підставі положень ст.20 Закону України № 1378-IV складається технічна документація із землеустрою, відповідно до вимог Закону України "Про землеустрій".

Статтею 7 Закону України "Про оцінку земель" визначено, що розробниками технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок є особи, які згідно із Законом України "Про землеустрій" мають право на здійснення діяльності у сфері землеустрою.

Згідно ст.28 Закону України "Про землеустрій" розробники документації із землеустрою за достовірність, якість і безпеку заходів, передбачених цією документацією, несуть відповідальність, передбачену договором і законом.

Відповідно до ст.20 Закону України № 1378-IV заходи, передбачені затвердженою в установленому порядку документацією із землеустрою, є обов`язковими для виконання органами державної влади та органами місцевого самоврядування, власниками землі, землекористувачами, у тому числі орендарями.

Відповідно до п.34 ч.1 ст.26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин відповідно до закону.

При цьому, згідно з вимогами ст.23 Закону України № 1378-IV технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.

Аналіз норм чинного законодавства дозволяє зробити висновок, що технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок підлягає обов`язковій державній експертизі, метою якої є дослідження, перевірка, аналіз та оцінка об`єктів експертизи на предмет їх відповідності вимогам законодавства, встановленим стандартам, нормам і правилам, а також підготовка обґрунтованих висновків для прийняття рішень щодо об`єктів експертизи. Підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої територіальної громади.

Суд зауважує, у вказаних правовідносинах Житомирська районна рада як орган місцевого самоврядування може виступати лише замовником робіт з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та на пленарних засіданнях затверджує технічну документацію з нормативної грошової оцінки землі, розроблену у відповідності до вимог чинного законодавства.

Таким чином, під час розгляду питання з приводу поновлення договорів оренди ОСОБА_1 19 жовтня 2018 року Житомирська районна рада мала імперативний обов`язок щодо прийняття рішення про затвердження Технічної документації у встановлений строк.

Суд звертає увагу, що висновок технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за кадастровими номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 , що знаходяться на території Глибочицької сільської ради, має позитивний висновок державної експертизи, у зв`язку з чим, така технічна документація підлягає затвердженню відповідачем відповідно до вимог ст.23 Закону України "Про оцінку земель", ст.35 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації".

Крім того, рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

Так, у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

З огляду на наведене, рішення відповідача в частині відмови ОСОБА_1 у затвердженні технічної документації по визначенню нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду за кадастровими номерами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ;0448 загальною площею 9,1674 га визнається судом протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

З приводу зобов`язальної частини позову, що полягає у зобов`язанні Житомирської районної ради повторно розглянути питання про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, які надаються ОСОБА_1 суд зазначає наступне.

З 1 січня 2019 року вступили в силу зміни до законодавства, у зв`язку з чим, технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою.

Ці зміни до ст.23 Закону України "Про оцінку земель" внесено Законом України від 10 липня 2018 року №2498-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вирішення питання колективної власності на землю, удосконалення правил землекористування у масивах земель сільськогосподарського призначення, запобігання рейдерству та стимулювання зрошення в Україні", та які набули чинності з 01 січня 2019 року.

З огляду на те, що з 1 січня 2019 року Житомирська районна рада не може розглядати та приймати рішення з питань затвердження технічних документацій з визначення нормативної грошової оцінки земель, законних підстав для з огляду на те, що з 1 січня 2019 року Житомирська районна рада не може розглядати та приймати рішення з питань затвердження технічних документацій з визначення нормативної грошової оцінки земель, законних підстав для зобов`язання відповідача повторно розглянути вказане питання не має, а тому у задоволенні позову в цій частині слід відмовити. зобов`язання відповідача повторно розглянути вказане питання не має, а тому у задоволенні позову в цій частині слід відмовити.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, позивачем доведено факт порушення його прав рішенням Житомирської районної ради від 19 жовтня 2018 року № 730, у зв`язку з чим, позов підлягає задоволенню в частині.

На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення двадцятої сесії сьомого скликання Житомирської районної ради Житомирської області (вул.Л.Українки,1, м.Житомир, 10003, ) від 19 жовтня 2018 року № 730 "Про відмову у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, які надаються для поновлення договорів оренди ОСОБА_1 " в частині відмови ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , інд. код НОМЕР_4 ) у затвердженні технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок водного фонду, загальною площею 9,1674 га, які надаються для поновлення договорів оренди в тому числі: кадастровий номер НОМЕР_1 - 2,7524 га та кадастровий номер - НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 - 6,4150 га, які надаються ОСОБА_1 для поновлення договорів оренди для рибогосподарських потреб на території Глибочицької сільської ради Житомирського району Житомирської області (поза межами населеного пункту).

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя В.А. Панкеєва