Справа № 826/13426/17
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2019-06-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

11 червня 2019 року № 826/13426/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого Бояринцевої М.А., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовом Приватного акціонерного товариства "Київський страховий дім" до Національної комісії, що здійснює регулювання у сфері ринків фінансових послуг про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім» (далі - позивач та/або ПрАТ «Київський страховий дім») з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових (далі - відповідач та/або Нацкомфінпослуг) послуг та просить суд:

- визнати дії Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг протиправними;

- скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що ним оскаржується розпорядження Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг №539 від 14.03.2017 року, за невиконання якого, в свою чергу, відповідачем винесено постанову №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року, з огляду на що, ПрАТ «Київський страховий дім» вважає, що станом на час прийняття відповідної постанови у Нацкомфінпослуг були відсутні підстави для її прийняття. Крім того, ПрАТ «Київський страховий дім» стверджує, що вирішення питання законності, обґрунтованості дій страховика в частині необґрунтованості, незаконності рішень страховика про здійснення або відмову у здійснені страхового відшкодування, які врегульовані спеціальними нормами матеріального права не належить до компетенції Нацкомфінпослуг. Також позивач зазначає, що відповідачем потворно застосовано штрафні санкції за невиконання одного і того ж правопорушення, що суперечить закону та Конституції України.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому, серед іншого, вказано, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг прийнята в порядок, спосіб та в межах наданих їй повноважень, а відтак відсутні підстави для задоволення адміністративного позову.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

14.03.2017 року Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових прийнято розпорядження №539 «Про застосування заходу впливу до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім»», яким зобов`язано Приватне акціонерне товариство «Київський страховий дім» усунути порушення законодавства про фінансові послуги та повідомити Націкомфінпослуг про усунення порушень з наданням підтверджуючих документів у термін включно до 04.04.2017 року (далі - розпорядження №539).

Листом від 04.04.2017 року вих. №787 позивач, у зв`язку із обставинами оскарження розпорядження №539 в судовому порядку просив зупинити його виконання.

За наслідком розгляду вказаного клопотання, листом від 14.04.2017 року №2886/13-8 Нацкомфінпослуг повідомило ПрАТ «Київський страховий дім» про розгляд відповідного клопотання та не прийняття рішення про зупинення виконання розпорядження №539.

У зв`язку із невиконанням розпорядження №539 відповідачем складено акт про правопорушення, вчинені Приватним акціонерним товариством «Київський страховий дім» від 25.04.2017 року №903/13-4/14 (далі - акт від 25.04.2017 року №903/13-4/14).

Листом від 27.04.2017 року №3215/13-8 Нацкомфінпослуг повідомила позивача про розгляд справи про правопорушення, розпочатого на підставі акту від 25.04.2017 року №903/13-4/14.

В свою чергу, ПрАТ «Київський страховий дім» клопотанням вих. №1093 від 16.05.2017 року просило відповідача зупинити провадження у справі про правопорушення законодавства у сфері ринку фінансових послуг за актом від 25.04.2017 року №903/13-4/14, з огляду на оскарження в судовому порядку розпорядження №539 в адміністративній справі №826/4809/17.

Листом від 17.05.2017 №3699/13-8 року Нацкомфінпослуг повідомило позивача про розгляд справи, розпочатих за актами, зокрема, від 25.04.2017 року №903/13-4/14.

Надалі, відповідачем прийнято постанову №610/903/13-4/14/П від 18.05.2017 року, якою за невиконання розпорядження №539 до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» застосовано штрафну санкцію у розмірі 1700,00 грн.

В подальшому, у зв`язку із невиконанням розпорядження №539 відповідачем складено акт про правопорушення, вчинені Приватним акціонерним товариством «Київський страховий дім» від 04.07.2017 року №1287/13-4/14 (далі - акт від 04.07.2017 року №1287/13-4/14).

Листом від 06.07.2017 року №5207/13-8 Нацкомфінпослуг повідомила позивача про розгляд справи про правопорушення, розпочатого на підставі акту від 04.07.2017 року №1287/13-4/14.

ПрАТ «Київський страховий дім» подано клопотання від 25.07.2017 року вих. №1699 (зареєстровано в Нацкомфінпослуг 26.07.2017 року) про зупинення провадження у справі про правопорушення законодавства у сфері ринків фінансових послуг, розпочатого за актом від 04.07.2017 року №1287/13-4/14.

26.07.2017 року листом №5793/13-8 відповідач повідомив позивача про перенесення розгляду справи про правопорушення законодавства у сфері ринків фінансових послуг розпочатого за актом від 04.07.2017 року №1287/13-4/14.

В подальшому, Нацкомфінпослуг прийнято постанову №880/1287/13-4/14/П від 01.08.2017 року, якою за невиконання розпорядження №539 до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» застосовано штрафну санкцію у розмірі 3400,00 грн.

Листом вих. №1944 від 28.08.2017 року позивач повідомив відповідача про оскарження постанови №880/1287/13-4/14/П від 01.04.2017 року до суду.

05.09.2017 року у зв`язку із невиконанням розпорядження №539 відповідачем складено акт про правопорушення, вчинені Приватним акціонерним товариством «Київський страховий дім» №1725/13-4/14 (далі - акт від 05.09.2017 року №1725/13-4/14).

Листом від 05.09.2017 року №6632/13-8 Нацкомфінпослуг повідомлено позивача про розгляд справи, розпочатої на підставі акту від 05.09.2017 року №1725/13-4/14.

Надалі, ПрАТ «Київський страховий дім» подано клопотання від 19.09.2017 року вих. №2119 про зупинення провадження у справі про правопорушення законодавства у сфері ринків фінансових послуг розпочатого за актом від 05.09.2017 року №1725/13-4/14.

19.09.2017 року Нацкомфінпослуг прийнято постанову №1034/1725/13-4/14/П, якою за невиконання розпорядження №539 до Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» застосовано штрафну санкцію у розмірі 6800, 00 грн. (далі - оскаржувана та/або спірна постанова).

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2017 року в адміністративній справі №826/4809/17, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.09.2017 року, в задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про визнання протиправним та скасування розпорядження від 14.03.2017 року №539 відмовлено.

Також, постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2017 року у справі №826/7712/17, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 27.09.2017 року, в задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про визнання протиправним та скасування постанови №609/903/13-4/14/П від 18.05.2017 року відмовлено.

Вирішуючи спір по суті суд керується положеннями чинного законодавства, яке діяло на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.

Так, загальні правові засади у сфері надання фінансових послуг, здійснення регулятивних та наглядових функцій за діяльністю з надання фінансових послуг встановлені Законом України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг» від 12.07.2001 року №2664-VIII (далі - Закон №2664-VIII).

Відповідно до пункту 6 частини 1 статті 1 Закону №2664-VIII ринки фінансових послуг - це сфера діяльності учасників ринків фінансових послуг з метою надання та споживання певних фінансових послуг. До ринків фінансових послуг належать професійні послуги на ринках банківських послуг, страхових послуг, інвестиційних послуг, операцій з цінними паперами та інших видах ринків, що забезпечують обіг фінансових активів.

З частини 1 статті 21 Закону №2664-VIII вбачається, що державне регулювання ринків фінансових послуг щодо страхових послуг здійснюється Національною комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг.

Пунктом 10 частини 1 статті 28 Закону №2664-VIII встановлено, що національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, у межах своєї компетенції у разі порушення законодавства про фінансові послуги, нормативно-правових актів національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, застосовує заходи впливу та накладає адміністративні стягнення.

Згідно приписів статті 39 Закону №2664-VIII, у разі порушення законів та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність з надання фінансових послуг, національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, застосовує заходи впливу відповідно до закону. Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, обирає та застосовує заходи впливу на основі аналізу даних та інформації стосовно порушення, враховуючи наслідки порушення та наслідки застосування таких заходів.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 40 Закону №2664-VIII Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, може застосовувати зокрема такі заходи впливу, як накладення штрафів в розмірах, передбачених статтями 41 і 43 цього Закону.

Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, застосовує до учасників ринків фінансових послуг (крім споживачів фінансових послуг) штрафні санкції за ухилення від виконання або несвоєчасне виконання розпорядження, рішення національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, про усунення порушення щодо надання фінансових послуг - у розмірі від 100 до 1000 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (п. 3 ч. 1 ст. 41 №2664-VIII).

В силу частини 1 статті 42 Закону №2664-VIII передбачені статтею 41 цього Закону, накладаються Головою, іншими членами національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, а також уповноваженими комісією посадовими особами після розгляду матеріалів, що засвідчують факт правопорушення.

Таким чином, з наведеного вбачається, що до повноважень відповідача, як органу що здійснює державне регулювання ринків фінансових послуг щодо страхових послуг відноситься накладення штрафів за порушення законів та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність з надання фінансових послуг.

За таких обставин суд не вбачає підстав для задоволення позовних вимог в частині протиправності дій Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг.

Крім того, суд відхиляє твердження ПрАТ «Київський страховий дім» щодо відсутності компетенції у відповідача в частині вирішення питання законності, обґрунтованості дій страховика в частині необґрунтованості, незаконності рішень страховика про здійснення або відмову у здійснені страхового відшкодування, які врегульовані спеціальними нормами матеріального права, оскільки оцінка вказаних доводів виходить за межі предмету доказування в даній адміністративній справі.

Більше того, обставини щодо вирішення питання законності, обґрунтованості дій страховика в частині необґрунтованості, незаконності рішень страховика про здійснення або відмову у здійснені страхового відшкодування покладені в основу розпорядження №539, оцінка якому надана судом в рамках адміністративної справи №826/4809/17.

Що ж стосується інших доводів ПрАТ «Київський страховий дім» суд звертає увагу на наступне.

Так, порядок провадження у справах про порушення законів та інших нормативно-правових актів, що регулюють діяльність з надання фінансових послуг, механізм прийняття рішень Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про застосування заходів впливу та їх оскарження визначається Положенням про застосування Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, заходів впливу за порушення законодавства про фінансові послуги, затвердженим розпорядженням Нацкомфінпослуг від 20.11.2012 року №2319 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 1.5 розділу І Положення, Нацкомфінпослуг як колегіальний орган або уповноважені особи Нацкомфінпослуг обирають і застосовують заходи впливу на основі аналізу даних та інформації стосовно порушення законодавства про фінансові послуги, враховуючи наслідки порушення та застосування таких заходів. Дані та інформація про ознаки порушення законодавства про фінансові послуги може міститися в: матеріалах, отриманих за результатами перевірок, проведених Нацкомфінпослуг; звітності, що подається до Нацкомфінпослуг; повідомленнях, отриманих від органів державної влади; повідомленнях, отриманих від міжнародних організацій, іноземних органів державної влади, неурядових організацій іноземних держав; зверненнях громадян; повідомленнях, отриманих від юридичних осіб; повідомленнях, опублікованих у засобах масової інформації; матеріалах, отриманих на письмову вимогу Нацкомфінпослуг про надання необхідних документів та інформації.

Згідно з пунктом 1.11 розділу І Положення посадова особа Нацкомфінпослуг при виявленні порушення законодавства про фінансові послуги, за яке застосовується захід впливу, складає акт про правопорушення.

У відповідності до пункту 4.2 розділу IV Положення виявлені посадовими особами Нацкомфінпослуг факти порушення законодавства про фінансові послуги викладаються в акті про правопорушення із зазначенням доказів (документів, даних та інформації), що підтверджують факт вчинення порушення законодавства про фінансові послуги, та з посиланням на відповідну норму закону та/або іншого нормативно-правового акту. Акт про правопорушення, складений посадовою особою Нацкомфінпослуг, повинен містити документи, дані та інформацію, які підтверджують факт вчинення порушення законодавства про фінансові послуги. Такі документи, дані та інформація долучаються до акту про правопорушення.

Пунктом 4.20 розділу IV Положення встановлено, що провадження у справі про правопорушення може бути зупинено, якщо: справу про правопорушення неможливо розглянути до вирішення пов`язаної з нею справи, що розглядається в суді, - до набрання рішенням суду в такій справі законної сили; призначається або проводиться експертиза (на час проведення експертизи); необхідно отримати додаткові докази у справі про правопорушення. Час зупинення розгляду справи про правопорушення не зараховується до строку розгляду цієї справи про правопорушення.

Суд звертає увагу на те, що наведеною правовою нормою не встановлено обов`язку щодо зупинення провадження у разі наявності наведених підстав, а надано відповідне право Нацкомфінпослуг при реалізації повноважень на зупинення провадження.

З огляду на щодо доводи позивача в цій частині судом відхиляються.

В той же час, пунктом 2.4 розділу ІІ Положення встановлено, що рішення про накладення штрафної санкції (штрафу) на особу за правопорушення, вчинені на ринку фінансових послуг, приймається у вигляді постанови уповноваженої особи Нацкомфінпослуг.

Постанова повинна містити: дату та номер постанови, місце її складання; прізвище, ім`я та по батькові, посаду уповноваженої особи Нацкомфінпослуг; відомості про особу (повне найменування юридичної особи, місцезнаходження, код за ЄДРПОУ); зміст виявленого порушення законодавства про фінансові послуги; норму законодавства про фінансові послуги, яку порушено особою; розмір застосованої штрафної санкції (штрафу); посилання на дату і номер акта про правопорушення, в якому зафіксовано порушення; рахунок, на який повинна бути перерахована сума штрафу, та строк, протягом якого особа повинна повідомити про це Нацкомфінпослуг; строк, протягом якого особа зобов`язана повідомити Нацкомфінпослуг про добровільне виконання або про відмову від добровільного виконання постанови; посаду, прізвище та підпис уповноваженої особи Нацкомфінпослуг; відбиток печатки Нацкомфінпослуг.

Штрафні санкції (штрафи) накладаються Головою Нацкомфінпослуг та керівниками самостійних структурних підрозділів або особами, які їх заміщують, за напрямами здійснення нагляду за окремими ринками фінансових послуг.

У разі несплати штрафу особою в добровільному порядку у строк, передбачений постановою, він стягується Нацкомфінпослуг у судовому порядку. Особи сплачують штрафи шляхом перерахування коштів до Державного бюджету України відповідно до законодавства. При добровільному виконанні постанови особа зобов`язана надати Нацкомфінпослуг документи, що підтверджують перерахування коштів до Державного бюджету України відповідно до законодавства. Якщо до особи застосований захід впливу у вигляді штрафної санкції (штрафу) за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг, і цією особою сплачено штраф, але правопорушення, за яке застосовано штрафну санкцію (штраф), не усунено, то до такої особи може бути застосований захід впливу, передбачений підпунктом 1 пункту 2.1 цього розділу.

Судом встановлено, що за результатами оскарження розпорядження Нацкомфінпослуг від 14.03.2017 року №539 постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.07.2017 року в адміністративній справі №826/48029/17, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 13.09.2017 року, в задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про визнання протиправним та скасування розпорядження від 14.03.2017 року №539 відмовлено.

Тобто, розпорядження Нацкомфінпослуг від 14.03.2017 року №539 не скасоване та є обов`язковим до виконання учасниками ринків фінансових послуг.

Відповідно до пункту 2.4 Положення, у разі несплати штрафу особою в добровільному порядку у строк, передбачений постановою, він стягується Нацкомфінпослуг у судовому порядку.

Разом з цим, як встановлено судом вище, у зв`язку з невиконанням розпорядження №539 Нацкомфінпослуг постановами №610/903/13-4/14/П від 18.05.2017 року, №880/1287/13-4/14/П від 01.08.2017 року, №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року накладено на позивача штраф у розмірі 1700, 00 грн., 3400 грн., 6800, грн. відповідно, який в добровільному порядку ним не сплачено.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.08.2017 року у справі №826/7712/17, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 27.09.2017 року, в задоволення позовних вимог Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг про визнання протиправним та скасування постанови №609/903/13-4/14/П від 18.05.2017 року відмовлено.

З вказаного слідує, що станом на час вирішення спору по суті постанова №609/903/13-4/14/П від 18.05.2017 року є чинною.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем фактично реалізовано своє право застосування заходу впливу у вигляді накладення на ПрАТ «Київський страховий дім» штрафної санкції (штрафу) за невиконання розпоряджень Нацкомфінпослуг №539.

В той же час, як слідує зі змісту спірного рішення, у зв`язку з невиконанням розпорядження №539, за порушення вимог пункту 5.9 розділу V Положення, до позивача повторно (втретє) застосовано штрафну санкцію у розмірі 6800, 00 грн.

Згідно приписів абзацу 7 пункту 2.4 Положення, якщо до особи застосований захід впливу у вигляді штрафної санкції (штрафу) за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг, і цією особою сплачено штраф, але правопорушення, за яке застосовано штрафну санкцію (штраф), не усунено, то до такої особи може бути застосований захід впливу, передбачений підпунктом 1 пункту 2.1 цього розділу.

Підпунктом 1 пункту 2.1 розділу ІІ Положення передбачено, що Нацкомфінпослуг може застосовувати такий захід впливу, як зобов`язання порушника вжити заходів для усунення порушення, який, у свою чергу, згідно пункту 2.2 Положення оформляється письмовим розпорядженням (приписом) Нацкомфінпослуг.

З аналізу зазначених правових норм вбачається, що відповідач наділений правом повторного застосування до порушника заходу впливу шляхом зобов`язання його вжити заходів для усунення порушення, що оформлюється розпорядженням, лише у разі оплати порушником штрафу та не усунення правопорушення, за яке застосовано штрафну санкцію (штраф).

Суд звертає увагу на те, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження сплати штрафу, а також доказів прийняття відповідачем розпорядження про застосування заходу впливу, передбаченого підпунктом 1 пункту 2.1 розділу ІІ Положення.

Водночас, оскаржуваною постановою Нацкомфінпослуг порушено порядок застосування до особи заходів впливу за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг, та повторно застосовано до позивача такий захід впливу, як штраф, за невиконання одних і тих же розпоряджень, що у свою чергу суперечить положенням статті 61 Конституції України, якою визначено, що ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Аналогічну правову позицію викладено в постанові Вищого адміністративного суду України від 20.06.2017 року у справі №826/1331/16.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваної постанови з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 КАС України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ПрАТ «Київський страховий дім» підлягає задоволенню частково.

Частиною 1 статті 143 КАС України встановлено, що суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» (04053, м. Київ, вул. Артема, б. 37-41, ) до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (01601, м. Київ, вул. Грінченка, б. 3, ) задовольнити частково.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг №1034/1725/13-4/14/П від 19.09.2017 року про застосування штрафної санкції за правопорушення, вчинені на ринках фінансових послуг.

3. Судові витри в розмірі 1 600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп. стягнути на користь Приватного акціонерного товариства «Київський страховий дім» (04053, м. Київ, вул. Артема, б. 37-41, ) за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг (01601, м. Київ, вул. Грінченка, б. 3, ).

4. В інший частині позову - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішення суду може бути оскаржено за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295 - 297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева