Справа № 374/53/19
Суддя: Козіна С. М.
Дата ухвалення: 2019-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/53/19
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2019 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої - судді Козіної С.М.,

за участі секретаря - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії НК №795504 від 26 січня 2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, мотивуючи його тим, що 26 січня 2019 року інспектором УПП у м.Київ лейтенантом поліції Бишенко Д.П. було прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК № 795504, якою на нього накладено штраф, за те, що він, керуючи транспортним засобом «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_1 , в м. Київ по вул. Ревуцького, 40, здійснив поворот ліворуч перетнувши подвійну дорожню горизонтальну суцільну лінію дорожньої розмітки, яка поділяє транспортні потоки протилежних напрямків, чим скоїв адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП. З даною постановою позивач не згоден, оскільки не порушував ПДР, він виїжджав з провулку (з дворів) на проїзну частину дороги, однак на слизькій ділянці дороги його автомобіль понесло, в результаті чого він виїхав на зустрічну смугу руху. Він не мав наміру перетинати подвійну дорожню горизонтальну суцільну лінію дорожньої розмітки.Просив постанову серії НК № 795504 від 26 січня 2019 року про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн скасувати, провадження по справі закрити.

Позивач у судове засідання не з`явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився, подав відзив на позов в якому зазначив, що твердження позивача не відповідають дійсності, вимоги є безпідставними та необгрунтованими, а позов задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову у повному обсязі з таких підстав.

26 січня 2019 року інспектором УПП у м.Київ лейтенантом поліції Бишенко Д.П. було прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК № 795504, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 122 КУпАП та накладено штраф у розмірі 255 грн.

При цьому, згідно вказаної постанови ОСОБА_1 керуючи транспортним засобом «Toyota Camry» д.н.з. НОМЕР_1 , в м. Київ по вул. Ревуцького, 40, здійснив поворот ліворуч перетнувши подвійну дорожню горизонтальну суцільну лінію дорожньої розмітки, яка поділяє транспортні потоки протилежних напрямків, чим порушив вимоги Розділу 34 дорожньої розмітки 1.3 ПДР України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, основним завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними управлінських функцій.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, визначено, що адміністративне правопорушення (проступок) як протиправну, винну (умисну або необережну) дію чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до частини першої статті 122 КУпАП перевищення водіями транспортних засобів встановлених обмежень швидкості руху транспортних засобів більш як на двадцять кілометрів на годину, порушення вимог дорожніх знаків та розмітки проїзної частини доріг, правил перевезення вантажів, буксирування транспортних засобів, зупинки, стоянки, проїзду пішохідних переходів, ненадання переваги у русі пішоходам на нерегульованих пішохідних переходах, а так само порушення встановленої для транспортних засобів заборони рухатися тротуарами чи пішохідними доріжками, - тягнуть за собою накладення штрафу від п`ятнадцяти до двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно ч. 1 ст. 72 КАС, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами, висновками експертів, поясненнями свідків.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 цієї статті визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У відповідності до ст. 251 КУпАП, передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005р. №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» встановлено, що зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим ст.ст. 283 і 284 КУпАП. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення, та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Крім того, проаналізувавши оскаржувану постанову, суд вбачає, що жодних пояснень свідків, які б підтвердили порушення позивачем ПДР України, крім викладених інспектором поліції обставин, в постанові не міститься.

Також суд не може прийняти до уваги, доданий до відзиву диск із відеозаписом, оскільки після перегляду даного відеозапису стає очевидним, що ним підтверджуються обставини винесення постанови щодо позивача, під час чого останній не визнавав своєї вини, а не сама подія вчинення правопорушення. А також відсутній доказ того, чи даний відеозапис здійснено з тієї ж камери про яку йдеться в оскаржуваній постанові, оскільки всі докази, що додаються до постанови мають бути перераховані в постанові.

Також судом встановлено, що постанова про притягнення особи до адміністративної відповідальності була винесена працівником поліції, який не був присутній на місці та в той період про який йдеться в постанові, а саме: "26.01.2018 о 23 год 40 хв в м. Київ по вул. Ревуцького, 40", а прибув вже пізніше, що також підтверджується диском з відеозаписом, доданим до відзиву.

У відповідності до ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Стаття 7 КУпАП передбачає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. При цьому, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законів.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості. Всі факти встановлені судом у сукупності викликають сумніви щодо факту самого правопорушення та законності його фіксації. Рішення суб`єкта владних повноважень повинно бути законним і обґрунтованим і не може базуватись на припущеннях та неперевірених фактах.

За таких обставин факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП, на думку суду, є недоведеним.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа), що розглядає справу про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В порушення вказаних вимог відповідачем не було вжито всіх заходів до повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставини, що мали значення для правильного вирішення справи належним чином за таких підстав оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

За припиами п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення субєкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши надані у справі докази, суд дійшов висновку, що відповідачем не було надано до суду доказів в підтвердження вини ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 122 КУпАП та приходить до висновку про те, що постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності була винесена без достатніх правових підстав, у зв`язку з чим підлягає скасуванню, а справа закриттю.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 77, 241, 242, 243, 244, 246, 251, 255 КАС України, ст. ст. 9, 33, 126, 245, 251, 280, 286, 293 Кодексом України про адміністративні правопорушення, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції у м. Києві про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення серії НК №795504 від 26 січня 2019 року,- задовольнити у повному обсязі.

Постанову серії НК № 795504 від 26 січня 2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 255 грн, - скасувати, провадження у справі закрити .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до Шостого апеляційного адміністративного суду через Ржищівський міський суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя