Справа № 825/1944/15-а
Суддя: Житняк Л.О.
Дата ухвалення: 2019-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2019 року Чернігів Справа № 825/1944/15-а

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Житняк Л.О.

за участі секретаря Демусенко А.С.,

представників позивача Мордасової В.О., Завадецького О.О.,

представника відповідача Кашиної С.В . ,

розглянувши в порядку спрощеного провадження у судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.- Прилуки" до Митного посту "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС України, Чернігівської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, скасування карток,

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.-Прилуки" (далі - Товариство) звернулось до суду з позовом до Митного посту "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС України, Чернігівської митниці ДФС, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати рішення Чернігівської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів: від 23.12.2014 №102040000/2014/000073/1; від 02.02.2015 №102040000/2015/000025/1; від 17.02.2015 №102040000/2015/000055/1; від 11.03.2015 №102040000/2015/000080/1; від 16.03.2015 №102040000/2015/000081/1; від 22.04.2015 №102040000/2015/000100/1; від 30.04.2015 №102040000/2015/000116/1.

- визнати протиправними і скасувати Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: №102040000/2014/05079; №102040000/2015/05028; №102040000/2015/05060; №102040000/2015/05085; №102040000/2015/05086; №102040000/2015/05106; №102040000/2015/05122.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що Приватне акціонерне товариство "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.-Прилуки" в рамках своєї господарської діяльності, імпортує сировину та напівфабрикати для виготовлення готової продукції.

Зокрема, на підставі контракту від 06.12.2010 №001/11 (далі - Контракт), укладеного з British American Tobacco (Supply Chain WE) Limited (надалі - продавець), позивач імпортує ароматизатори, соуси, тютюнову сировину та фільтропалички для виробництва сигарет (надалі - товар) в кількості та асортименті, що визначаються в додатках Контракту.

На підставі додатків до Контракту позивач протягом грудня 2014 року-квітня 2015 року імпортував фільтропалички для виробництва сигарет партіями (7) на суму 48 915,91 євро, відповідно до рахунку (інвойс) №91859787 від 27.04.2015 (т.1 а.с.99).

Відповідно до п.3.1. Контракту (враховуючи зміну №1 від 16.03.2011) поставки товару здійснювались на умовах DAP, Прилуки, (Інкотермс 2010). Згідно з п.3.2. Контракту, право власності, включаючи право розпорядження товаром, переходить до покупця з моменту виконання продавцем своїх зобов`язань по поставці вантажу на умовах DAP Прилуки.

Пунктом 4.4 вищевказаного Контракту окремо узгоджено, що покупець отримує товари на умовах DAP Прилуки і повинен сплатити транспортні витрати та страховку, які вказані в рахунках окремим рядком.

У п.5.2. Контракту передбачалось, що оплата товару проводиться шляхом банківського переказу, після митного оформлення товару в Україні протягом 30 днів з кінця місяця, яким був датований рахунок-фактура.

Після прибуття вказаних товарів на митну територію Україну позивач звернувся до митних органів, а саме до митного поста "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС, з метою здійснення митного оформлення імпорту та надав документи на продукцію.

Позивач отримав від відповідача електронне повідомлення, в якому повідомлялося про виявлення останнім розбіжностей поданих документах, наявність сумнівів щодо впливу взаємозв`язку сторін на заявлену позивачем митну вартість. Також, було запропоновано надати протягом 10 календарних днів додаткові документи для визнання митним органом митної вартості за ціною договору (контракту) відповідно до ст.58 Митного кодексу України (далі - МК України), а саме відповідно до ч.3 ст.53 МК України надати каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформацію біржових організацій про вартість товару або сировини та, відповідно до ч.4 ст.53 МК України, надати довідкову інформацію щодо вартості у країні експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам і розрахунок ціни (калькуляцію) виробника.

На думку позивача митному органу було надано всі необхідні документи, однак відповідачем було оформлено картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102040000/2014/05079; №102040000/2015/05028; №102040000/2015/05060; №102040000/2015/05085; №102040000/2015/05086; №102040000/2015/05106; №102040000/2015/05122 (далі - Картки відмови), та ухвалено рішення про коригування митної вартості товарів від 23.12.2014 №102040000/2014/000073/1; від 02.02.2015 №102040000/2015/000025/1; від 17.02.2015 №102040000/2015/000055/1; від 11.03.2015 №102040000/2015/000080/1; від 16.03.2015 №102040000/2015/000081/1; від 22.04.2015 №102040000/2015/000100/1; від 30.04.2015 №102040000/2015/000116/1 (далі - Рішення).

Відповідач в усіх своїх рішеннях зазначає причини здійснення коригування - "наданий експертний висновок №ПК-98 від 19.12.2014 базується на документах, які надавались при митному оформленні товарів. При проведенні експертного дослідження експертом використовувалась калькуляція планувальника експорту SFG Ореrations Western Europe - Supply Chain Servise Centre. В експертному висновку відсутній повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру; в наданому листі-калькуляції від 18.12.2014 відсутній повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру. Лист-калькуляція не містить підписів та печаток виробника, а цінова інформація, що у ньому зазначена виглядає як витяг з іншого документу; у органу доходів і зборів наявна цінова інформація на подібні товари за ціною 13,79 USD/кг, за митною декларацією №102040000/2014/046432 від 29.08.2014, що призвело до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товару декларантом; лист-калькуляція наданий не виробником товару, а продавцем - стороною зовнішньоекономічного договору (контракту), що є пов`язаним з покупцем; наявна в електронному виді копія митної декларації країни відправлення не містить цінової інформації про товари; наявні в електронному виді експертні висновки від 19.12.2014 №ПК-98 та від 17.02.2015 №ПК-26 ґрунтуються на документах, які надавались при митному оформленні товарів. В експертному висновку відсутній повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру. При проведенні експертного дослідження експертом використовувалась калькуляція планувальника експорту SFG Ореrations Western Europe - Supply Chain Servise Centre, що не дає змоги в повній мірі проаналізувати ціноутворення товарів, що імпортуються на митну територію України щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та перевірити достовірність заявленої митної вартості товарів. Даний висновок не містить інформації щодо використаних джерел Інтернет ресурсів, вартісних показників сировинних матеріалів, виробничих витрат та інших вартісних складових на задекларований товар. Зазначений висновок взяти до уваги, при прийнятті рішення за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, неможливо, оскільки перевірити достовірність цінової інформації у цьому висновку не має можливості.

Так само, відповідач зазначає, що позивачем не надано на стадії проведення консультації з органом доходів і зборів цінової інформації щодо імпорту на митну територію України ідентичних, подібних (аналогічних) товарів.

Окремо, в деяких рішеннях відповідач вказує, що за даними, що заявляє декларант у ДМВ, сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) пов`язані між собою, перевірити документально про відсутність впливу взаємозв`язку на ціну не є можливим.

Загалом, відповідач, у своїх рішеннях, приходить до наступного висновку: "Отже, дані документи не можуть бути прийняті для підтвердження заявленої митної вартості".

На підставі викладеного, позивач вважає, що для підтвердження заявленої митної вартості товару позивачем подано відповідачу усі необхідні документи, передбачені ст. 53 МК України, такі документи містять всі відомості, що підтверджують числові значення митної вартості товару та серед таких значень відсутні будь-які розбіжності, а тому відповідачем необґрунтовано відмовлено в застосуванні першого методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту).

Постановою Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.07.2015 у позові відмовлено. Ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 30.09.2015 постанову від 21.07.2015 залишено без змін. Постановою Верховного Суду від 19.02.2019 постанову Чернігівського окружного адміністративного суду від 21.07.2015 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.09.2017 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу передано на розгляд судді Житняк Л.О. та ухвалою від 22.04.2019 прийнято до провадження. Розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами. Одночасно, встановлено відповідачу 15-денний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов. 10.05.2019, за клопотання відповідача судом винесено ухвалу про розгляд справи з викликом сторін.

В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, з наданням додаткових пояснень щодо позиції Верховного Суду в постанові від 19.02.2019, та просив суд їх задовольнити.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав, протягом встановленого судом строку подав відзив на позов, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що позивач на стадії декларування товару документально не підтвердив наявність або відсутність впливу взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного договору (контракту) на ціну спірного товару. Також, позивачем не було вжито заходів щодо доведення митному органу правильності визначення ним митної вартості спірного товару, попри наявність такої можливості. Крім цього, відповідач надав заперечення на відповідь на відзив, втім суд зазначає, що подання заперечень на відповідь на відзив при розгляді справи в порядку спрощеного позовного провадження не передбачено.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зважає на таке.

Згідно Контракту від 06.12.2010 №001/11 (а.с.19-22), укладеного з British American Tobacco (Supply Chain WE) Limited, позивач імпортує ароматизатори, соуси, тютюнову сировину та фільтропалички для виробництва сигарет (далі - товар) в кількості та асортименті, що визначаються в додатках Контракту.

На підставі додатків до Контракту, позивач з грудня 2014 року по квітень 2015 року здійснював митне оформлення товару:

-"фільтропалички для виробництва сигарет (трубки з волокон ацетату целюлози з вкрапленням активованого вугілля, вкриті сигаретним папером) потрійні вугільні фільтропалички з ароматизованою ниткою, діаметром 6,62мм, SMR_108х20.80_0360_00000_ТRCTTO_F061_ЕХ. Торгова марка - BRITISH AMERICAN ТОВАССО. Виробник - British American Tobacco (Germany) GmbH, країна виробництва - Німеччина" за митними деклараціями (далі - МД) від 19.12.2014 №102040000/2014/047014, від 02.02.2015 №102040000/2015/045155;

-"фільтропалички для виробництва сигарет (трубки з волокон ацетату целюлози, вкриті сигаретним папером), моноацетатні фільтропалички з повітряною камерою:

- діаметром 7,73мм, подвійні:

SMR_108х24.30_0450_00000_DUNTAN_F304_ЕХ;

SMR_108х24.30_0340_00000_DUNTAN_F303_ЕХ;

- діаметром 6,62мм, потрійні:

SMR_108x20.80_0360_00000_TRNTCN_F320_ЕХ;

SMR_108x20.80_0480_00000_TRNTCN_F322_ЕХ.

Торгова марка - BRITISH AMERICAN ТОВАССО, виробник - British American Tobacco (Germany) GmbH, країна виробництва - Німеччина" за МД від 10.03.2015 №102040000/2015/045399;

-"фільтропалички для виробництва сигарет (трубки з волокон ацетату целюлози з вкрапленням активованого вугілля, вкриті сигаретним папером) потрійні вугільні фільтропалички з ароматизованою ниткою, діаметром 6,62мм, SMR _108х20.80_0360_00000_ТRCTTO_F068_ЕХ. Торгова марка - BRITISH AMERICAN ТОВАССО. Виробник - British American Tobacco (Germany) GmbH, країна виробництва - Німеччина" за МД від 16.02.2015 №102040000/2015/045274, від 16.03.2015 №102040000/2015/045420, від 30.04.2015 № 102040000/2015/045652;

-"фільтропалички для виробництва сигарет (трубки з волокон ацетату целюлози з вкрапленням активованого вугілля, вкриті сигаретним папером) потрійні вугільні фільтропалички з ароматизованою ниткою, діаметром 6,62мм, SMR _108х20.80_0480_00000_ТRCTTO_F322_ЕХ. Торгова марка - BRITISH AMERICAN ТОВАССО. Виробник - British American Tobacco (Germany) GmbH, країна виробництва - Німеччина", за МД від 21.04.2015 №102040000/2015/045589.

Відповідно до п.3.1. Контракту (враховуючи зміни від 16.03.2011 №1) поставки товару здійснювались на умовах DAP, Прилуки, (Інкотермс 2010). Згідно п.3.2. Контракту, право власності, включаючи право розпорядження товаром, переходить до покупця з моменту виконання продавцем своїх зобов`язань по поставці вантажу на умовах DAP Прилуки.

Пунктом 4.4 вищевказаного Контракту окремо узгоджено, що покупець отримує товари на умовах DAP Прилуки і повинен сплатити транспортні витрати та страховку, які вказані в рахунках окремим рядком.

У п.5.2. Контракту передбачалось, що оплата товару проводиться шляхом банківського переказу, після митного оформлення товару в Україні протягом 30 днів з кінця місяця, яким був датований рахунок-фактура.

Після прибуття вказаних товарів на митну територію України позивач звернувся до митних органів, а саме до виїзної групи митного поста "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС, для здійснення митного оформлення імпорту та надав наступні документи: митні декларації, міжнародні автомобільні накладні (СМR), книжки МДП (Carnet TIR), рахунки-фактури (інвойси), Контракт із відповідними додатками та змінами, інформацію щодо фіто-санітарного та радіологічного контролю, сертифікати про походження товару.

Однак, позивач отримав електронні повідомлення від відповідача, в яких повідомлялося про виявлення останнім розбіжностей поданих документах, наявність сумнівів щодо впливу взаємозв`язку сторін на заявлену позивачем митну вартість по поставках 1, 3, 4, 6:

№19633 від 19.12.2014, МД №102040000/2014/047014 (партія 1);

№20563 від 16.02.2015, МД №102040000/2014/045274 (партія 3);

№21021 від 10.03.2015, МД №102040000/2014/045399 (партія 4);

№21805 від 21.04.2015, МД №102040000/2014/045589 (партія 6).

По поставках 2, 5, 7 (МД №102040000/2015/045163 від 03.02.2015; №102040000/2015/045424 від 16.03.2015; МД №102040000/2015/045656 від 30.04.2015) додаткові документи відповідачем не витребовувалися.

На виконання зазначених вимог, позивачем було надано: по 1 партії - експертний висновок від 19.12.2014 №ПК-98 та розрахунок ціни (калькуляція); по 3 партії експертний висновок від 17.02.2015 №ПК-26, виписка з бухгалтерської документації та розрахунок ціни (калькуляція); по 4 партії експертний висновок від 11.03.2015 №ПК-37 та виписка з бухгалтерської документації та по 6 партії лист-підтвердження цін (а.с.34-37).

За результатами розгляду наданих декларантом документів для митного оформлення товару по 1 поставці щодо підтвердження його митної вартості митний орган дійшов висновку, що вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Такий висновок відповідача ґрунтувався на наступних зауваженнях:

- наданий інвойс від 10.12.2014 № 91349865 містить печатку ВАТ (Supply Chain WE) Ltd (Великобританія) хоча товар було виготовлено та відправлено з Німеччини, при цьому відсутня інформація про виписку такого документу за дорученням ВАТ (Supply Chain WE) Ltd (Великобританія);

- відповідно до додатку від 12.11.2014 №52 до зовнішньоекономічного договору (контракту) ціна за 1000 шт. товару складає 5,10 EURO на умовах поставки DAP (Прилуки). В інвойсі №91349865 окремо зазначено вартість транспортування, яка становить 2650 EURO. Це дaло можливість визначити ціну товару на умовах поставки FCA Bayreuth - 4,13за 1000 шт. В той же час згідно додатку від 01.09.2014 №47 до зовнішньоекономічного договору (контракту) по даному товару - ціна на умовах поставки FCA Bayreuth складає 4,84за 1000 шт.

- у листі-калькуляції відсутні: повний опис товару та інформація щодо одиниці виміру, підписи та печатки виробника, а цінова інформація, що у ньому зазначена, виглядає як витяг з іншого документу;

- експертний висновок від 19.12.2014 №ПК-98 базується на документах, які надавались при митному оформленні товарів. В експертному висновку відсутні повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру, а при проведенні експертного дослідження експертом використовувалась лише калькуляція планувальника експорту SFG Operations Western Europe - Supply Chain Service Centre, що унеможливлює проаналізувати ціноутворення товарів, що імпортувалися на митну територію України щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та перевірити достовірність заявленої митної вартості товарів;

МД від 02.02.2015 №102040000/2015/045155, від 16.02.2015 №102040000/2015/045274, від 10.03.2015 №102040000/2015/045399:

- у листах-калькуляціях від 18.12.2014, від 17.02.2015 та від 25.02.2015 відсутні: повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру, підписи та печатки виробника, а цінова інформація, що у ньому зазначена, виглядає як витяг з іншого документу;

- копії митних декларацій країни відправлення не містять цінової інформації про товари;

- експертні висновки від 19.12.2014 №ПК-98, від 17.02.2015 №ПК-26 та від 11.03.2015 №ПК-37 ґрунтуються на документах, які надавались при митному оформленні товарів. В експертних висновках відсутні: повний опис товару та інформація щодо одиниці виміру, а при проведенні експертного дослідження експертом використовувалась лише калькуляція планувальника експорту SFG Operations Western Europe - Supply Chain Service Centre, що унеможливлює проаналізувати ціноутворення товарів, що імпортувалися на митну територію України щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та перевірити достовірність заявленої митної вартості товарів.

МД від 16.03.2015 №102040000/2015/045420, від 21.04.2015 №102040000/2015/045589, від 30.04.2015 №102040000/2015/045652:

- у листах-калькуляціях від 16.02.2015 та від 25.02.2015 відсутні: повний опис товару та інформація щодо одиниці виміру. Дані листи-калькуляції в порушення вимог п.6 ч.3 ст.53 МК України надані не виробником товару, а продавцем - стороною зовнішньоекономічного договору (контракту), що є пов`язаним з покупцем;

- експертні висновки від 17.02.2015 №ПК-26 та від 11.03.2015 №ПК-37 ґрунтуються на документах, які надавались при митному оформленні товарів. В експертних висновках відсутні: повний опис товару та інформація щодо одиниці виміру, а при проведенні експертного дослідження експертом використовувались лише калькуляції постачальника від 16.02.2015 та від 25.02.2015, що унеможливлює проаналізувати ціноутворення товарів, що імпортувалися на митну територію України щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та перевірити достовірність заявленої митної вартості товарів.

Дослідивши надані митниці документи, враховуючи зазначені вище зауваження до них, відповідачем було оформлено картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №102040000/2014/05079; №102040000/2015/05028; №102040000/2015/05060; №102040000/2015/05085; №102040000/2015/05086; №102040000/2015/05106; №102040000/2015/05122, та ухвалено рішення про коригування митної вартості товарів від 23.12.2014 №102040000/2014/000073/1; від 02.02.2015 №102040000/2015/000025/1; від 17.02.2015 №102040000/2015/000055/1; від 11.03.2015 №102040000/2015/000080/1; від 16.03.2015 №102040000/2015/000081/1; від 22.04.2015 №102040000/2015/000100/1; від 30.04.2015 №102040000/2015/000116/1 (а с.41-42, 50, 53-54, 57-59, 76-78, 84-86, 95-97, 103-105) із застосуванням резервного методу визначення митної вартості.

За основу для коригування митної вартості товару за резервним методом при прийняття оскаржених актів індивідуальної дії митним органом взято визнану митну вартість подібного товару (за ціною в сумі 13,79/кг), оформленого за митними деклараціями від 29.08.2014 №102040000/2014/046432, від 24.09.2014 №102040000/201/046574, згідно з відомостями Єдиної автоматизованої інформаційної системи.

Таким чином, причинами здійснення коригування митної вартості товарів митний орган визначив те, що у листах-калькуляціях відсутні повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру, підписи та печатки виробника; експертні висновки базуються на документах, які надавались при митному оформленні товарів; в експертних висновках відсутні повний опис товару, інформація щодо одиниці виміру, а при проведенні експертного дослідження не використовувалась калькуляція виробника товару, що унеможливлює проаналізувати ціноутворення товарів, що імпортувалися на митну територію України щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів та перевірити достовірність заявленої митної вартості товарів. Разом з тим, у рішеннях про коригування митної вартості за поставкам від 16.03.2015, від 22.04.2015 та від 30.04.2015, крім наведених підстав коригування митної вартості, вказано також, що сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) пов`язані між собою, перевірити документально про відсутність впливу взаємозв`язку на ціну не є можливим; експертні висновки не містять інформації щодо використаних джерел інтернет-ресурсів, вартісних показників сировинних матеріалів, виробничих витрат та інших вартісних складових на задекларований товар.

Вважаючи оскаржувані рішення відповідача та картки відмови такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх прав та інтересів.

Надаючи оцінку оскаржуваним рішенням, суд виходить із наступного.

Відповідно до ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Частиною третьою ст.53 Митного кодексу України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу органу доходів і зборів протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з положенням ч.4 вказаної статті у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи.

Відповідно до ч.1 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що органи доходів і зборів мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність в органу доходів і зборів обґрунтованого сумніву в правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 Митного кодексу України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Згідно з положеннями ст.57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями ст.ст.59, 60 Митного кодексу України за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до ст.62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до ст.63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст.64 цього Кодексу.

Так, за результатами розгляду наданих декларантом для митного оформлення товару (7 поставок) документів щодо підтвердження його митної вартості митний орган дійшов висновку, що вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що додаткові документи були витребувані відповідачем по партіям 1, 3, 4, 6. Зазначене знаходить своє відображення у відповідних електронних повідомленнях відповідача. По поставках 2, 5, 7 додаткові документи відповідачем не витребувались зовсім. Наведене дає підстави для висновку, що по поставках 2, 5, 7 (митні декларації від 03.02.2015 №102040000/2015/045163; від 16.03.2015 №102040000/2015/045424; від 30.04.2015 №102040000/2015/045656) не було підстав для неможливості прийняття для підтвердження митної вартості пакету основних документів.

При цьому, повідомлення про витребування додаткових документів по партіям 3, 4, 6 не містили жодних причин таких дій, що є прямим порушенням ч.3 ст.53 МК України.

По поставках 3, 4, 6 (митні декларації від 18.02.2015 №102040000/2015/045288; від 11.03.2015 №102040000/2015/045411; від 22.04.2015 №102040000/2015/045590) відповідач хоч і витребував додаткові документи, однак, в порушення закону та без додержання принципів і підстав для запиту додаткових документів, які, зокрема, зазначені Верховним судом у постанові від 19.02.2019, у письмових вимогах про необхідність подання додаткових документів не вказав конкретних обставин, які викликали у нього сумніви у правильності зазначення декларантом митної вартості товарів, причини неможливості їх перевірити на підставі наданих декларантом основних документів, обґрунтувань необхідності перевірки спірних відомостей.

Зауваження відповідача, які викладено як підстави для витребування додаткових документів по 1 поставці (митна декларація від 24.12.2014 №102040000/2014/047041) є безпідставними та не стосуються документів чи відомостей, що впливають на можливість перевірки правильності визначення митної вартості. Такі зауваження, за переконанням суду, не ґрунтуються на положеннях закону, а розрахунки, до яких вдався митний орган, не передбачені жодним нормативно-правовим актом та не можуть застосовуватись для перевірки правильності визначення митної вартості.

Митний орган взяв ціну товару, що поставляється на умовах DAP (тобто ціна включає витрати на транспортування та страхування), яка зазначена в поданому до митного оформлення додатку до контакту (5,10 Євро) і від цієї ціни відняв витрати на транспортування, які було окремо зазначено в інвойсі (2650 Євро), отримавши таким чином, ціну на умовах FCA Bayreuth (4,13 Євро). Отриману ціну відповідач порівняв з ціною подібного товару, яка зазначена в іншому додатку до контракту і визначена на інших умовах поставки - FCA Bayreuth, в інший період та щодо іншого об`єму товару. Окрім того, що сам факт здійснення таких розрахунків та порівнянь не передбачені жодними методиками, інструкціями чи законом, які мають бути дотримані митним органом при здійсненні перевірки правильності визначення митної вартості, таке порівняння не є об`єктивним, адже при співставленні ціни на ідентичні товари обов`язково має враховуватись кількість (обсяг) товару, що поставляється, період поставки, що і підкреслив Верховний суд в своїй постанові від 19.02.2019.

В даному випадку, на умовах FCA - Байройт згідно додатку до Контракту від 01.09.2014 №47 поставлялось 20 000 тис.шт. за ціною 4,84 Євро, а згідно додатку до Контракту від 12.11.2014 №52 - 100 000 тис. шт. за ціною 5,10 Євро на інших умовах поставки, що є цілком обґрунтованим (т.2 а.с.183-184). Ціна товару з врахуванням витрат на транспортування прямо залежить від обсягу продажу товару та часу формування партії. Крім того, на підставі додатку до Контракту від 01.09.2014 №47, що передбачає умови поставки FCA, не здійснювалась жодна поставка по спірним семи партіям та такий додаток не має відношення до спірних поставок і не подавався позивачем до митного оформлення.

Слід враховувати, що ціни на товар в рамках Контракту встановлюються та узгоджуються сторонами окремими додатками для кожної поставки, з врахуванням поточних змін до Контракту та умов поставки. Ціна на товар на умовах FCA, згідно додатку до Контракту від 01.09.2014 №47, не має бути рівною ціні на товар згідно додатку до Контракту від 12.11.2014 №52, що визначена шляхом віднімання від ціни на умовах DAP, встановленої цим додатком, витрат на транспортування та страхування. Застосування відповідачем такого розрахунку не ґрунтується на положеннях жодного нормативно-правового акту.

3 цього питання Верховний суд в постанові від 19.02.2019 зазначив, що при наданні оцінки обґрунтуванням митного органу про те, що вищезазначені обставини позбавляють можливості визначити митну вартість оцінюваного товару за основним методом, суди попередніх інстанцій не врахували необхідність дослідження у цьому випадку особливостей поставки товарів на умовах згідно з додатком від 01.09.2014 №47, зокрема обсяги, комерційні умови, наявність знижок тощо.

А отже, додані позивачем документи є підтвердженням того, що викладені митним органом в повідомленні про витребування додаткових документів підстави, які начебто не давали можливість визначити митну вартість за основним методом, є необґрунтованими та необ`єктивними, а розрахунки були здійснені без врахування об`єму товару, визначених умов поставки та періоду поставки.

Положеннями ст.318 МК України встановлено, що митний контроль має передбачати виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Водночас одним із принципів здійснення державної митної справи є такий принцип, як додержання прав та охоронюваних законом інтересів осіб (п.7 ч.1 ст.8 МК України). У контексті процедури перевірки заявленої митної вартості під час митного контролю та митного оформлення згаданий принцип, на думку суду, означає обов`язок органу доходів і зборів вживати заходів щодо забезпечення інтересів декларанта, зокрема інтересу бути обізнаним із попередньою оцінкою, даною органом доходів і зборів доказам у справі (тобто документам, доданим до вантажної митної декларації). Це означає, що орган доходів і зборів повинен довести до відома декларанта таку свою оцінку з тим, щоб декларант міг сформувати власну правову позицію і стратегію її відстоювання у конкретній митній процедурі.

Вказане узгоджується з положеннями п.1 ч.3 ст.52 МК України, відповідного до якого декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації. Орган доходів і зборів повинен створити умови щодо реалізації цього права, тобто доводити до відома декларанта або уповноваженої ним особи те, яка саме інформація потребує уточнення.

Тобто в адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення, відповідно, рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару. Висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

У свою чергу декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, поки протилежне не буде доведено органом доходів і зборів.

Наведене дозволяє дійти висновку про те, що тягар доведення неправильності заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів.

Як випливає зі змісту оскаржуваних рішень, підставою для коригування митної вартості є те, що декларантом, як вважає митний орган, заявлено неповні відомості про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості, а також те, що декларантом документально не підтверджено вартісні показники складових митної вартості по товару.

За змістом ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.

Водночас у спірних рішеннях не міститься інформації, які саме складові митної вартості були відсутні чи не підтверджені позивачем.

Таким чином, відсутність у рішеннях про коригування інформації, які саме складові митної вартості товару не вказані позивачем і як вони впливають на неможливість визначення правильності заявленої митної вартості, з урахуванням умов поставок товару за Контрактом, суперечить вимогам ст.55 МК України.

У свою чергу, з матеріалів справи вбачається, що позивач надав для митного оформлення товару всі документи, передбачені ч.2 ст.53 МК України. Так, показник ціни товару чітко відображений у наданих позивачем додатках до Контракту і інвойсах, а вказана ціна включає в себе вартість витрат на транспортування товару, які згідно з умовами поставки несе саме постачальник (продавець) товару. Жодних посилань на те, що саме ці документи містять розбіжності, неповні та/або недостовірні відомості, чи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, відповідачем не надано.

Згідно з ч.7 ст.54 МК України у разі, якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Зауваження до додаткових документів, на які відповідач посилається як на свідчення неналежного підтвердження складових митної вартості, не відносяться ані до документів, що повинні містити складові митної вартості, ані до числових значень та відомостей про ціну товару. Виключний перелік документів, що підтверджують митну вартість товарів визначено ч.2 ст.53 МК України. До таких документів не відноситься митні декларації країни відправлення, калькуляція та експертний висновок.

Крім того, відповідно до ст.11 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", торгово-промислові палати мають право, зокрема, проводити на замовлення українських та іноземних підприємств експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (в тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість. Чернігівська регіональна торгово-промислова палата є спеціалізованою організацією, яка має встановлені законом повноваження проводити експертизи вартості товарів та складати про це висновки. Висновок експерта є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, у зв`язку з чим він не може містити інформацію про ціноутворення, адже такі дії знаходяться поза межами професійної діяльності оцінювача. Органу доходів і зборів законом не надано повноважень оцінювати підготовлений експертом висновок і його зміст та на власний розсуд встановлювати вимоги до такого документу.

В той же час, форма і зміст такого документу як експортна декларація (митна декларація країни відправлення) не встановлені законодавством України. Враховуючи, що такий документ складається експортером відповідно до вимог іноземного права та перевіряється митним органом країни експорту, відсутність будь-яких відомостей у цьому документі не може бути підставою неможливості визначення митної вартості за ціною договору. Митні органи України не мають компетенції та повноважень давати правову кваліфікацію тим чи іншим діянням іноземних декларантів та/або іноземних митних органів. Позивач, як декларант, також не має прав, повноважень та можливості коригувати та впливати на зміну змісту експортної декларації.

А у даному випадку подання листа-калькуляції продавцем за зовнішньоекономічним контрактом чи виробником товару покупцю товару не передбачено ані самим Контрактом, ані діючим законодавством України. Така інформація була запитана позивачем у продавця на виконання вимог митного органу та надана останнім у довільній формі. Жодним нормативно-правовим актом України не встановлено вимог до змісту та форми листа-калькуляції постачальника. Порядок складання іноземними суб`єктами документів в іноземних державах та вимоги щодо форми та змісту таких документів (зокрема, проставляння печаток) визначаються законодавством відповідної іноземної держави. Враховуючи, що повний опис товару та одиниця виміру визначені в самому Контракті, то зазначення лише номеру (коду) товару в листі-калькуляції є цілком достатнім для ідентифікації товару.

Щодо доводів відповідача відносно того, що при декларуванні товару позивачем не було надано митному органу документального підтвердження наявності або відсутності впливу взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту на ціну спірного товару, слід зазначити таке.

Відповідачем не доведено як в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості, так і у відзиві на позов наявність впливу пов`язаності продавця з покупцем на ціну товару. Відмова відповідача в митному оформленні товарів за першим методом не була обґрунтована наявністю впливу взаємозв`язку на ціну товару. Виходячи зі змісту відзиву, заперечення відповідача ґрунтуються не на доведеності впливу пов`язаності, а на факті неподання позивачем документів, визначених ч.18 ст.58 МК України, що не є правовою підставою неможливості застосування першого методу визначення митної вартості.

Так, наявність взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту може безпосередньо впливати на ціну товару, а тому у даній справі встановлення таких обставин має значення для правильного вирішення спору.

Частиною 20 ст.58 МК України додатково визначено, що порівняння з вартістю операцій, зазначених у пунктах 1-3 ч.18 цієї статті, здійснюється за ініціативою декларанта або уповноваженої ним особи.

Водночас, відповідно до загальних принципів здійснення митної справи в Україні, що встановлені Митним, Податковим кодексами України, презюмується правомірність рішень та дій платника податків/декларанта, а тягар доведення неправильності їх рішень та дій, зокрема неправильність заявленої митної вартості лежить на органі доходів і зборів. Законом визначено таку конструкцію регулювання митних відносин, якою презюмується правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

В адміністративних процедурах із митного контролю та митного оформлення орган доходів і зборів повинен обґрунтувати (довести) законність свого рішення (у цьому випадку рішення про відмову у митному оформленні товару); відповідно рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Верховний суд в постанові від 19.02.2019 вказує, що у зв`язку з посиланням в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості на пов`язаність, необхідним є перевірка, чи було дотримано відповідачем встановленого статтею 58 Митного кодексу України алгоритму дій при виявленні продажу товарів між пов`язаними особами.

Суд зазначає, що питання обов`язку доведення впливу пов`язаності на ціну товару має відбуватись з врахуванням положень міжнародного договору - Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди про тарифи й торгівлю 1994 року.

Зміст цієї Угоди вказує на те, що саме митним органом мають бути здійснені дії для перевірки відсутності впливу та надано декларанту право відповіді, в іншому випадку, митна вартість має бути прийнята за заявленим методом. Щодо операцій, передбачених ч.18 ст.58 МК України, то Міжнародний договір виходить з того, що це є альтернативним, іншим (а не імперативним та незамінним) засобом встановлення прийнятності ціни і лише, надає можливість імпортеру показати прийнятність ціни за своєю ініціативою без проведення перевірки контролюючим органом.

Так, п.2 ст.1 Угоди визначено: Згідно з підпунктом "а", під час визначення того, чи є контрактна вартість прийнятною, те, що покупець і продавець пов`язані між собою, само по собі не є підставою вважати контрактну вартість неприйнятною. У такому разі повинні бути вивчені обставини навколо продажу й контрактну вартість повинно бути прийнято за умови, що ці відносини не вплинули на ціну. Якщо з урахуванням інформації, наданої імпортером або отриманої іншим чином, митна адміністрація має підстави вважати, що відносини вплинули на ціну, вона повинна повідомити свої аргументи імпортеру, а імпортеру повинна бути надана можливість для обґрунтованої відповіді. Якщо імпортер того вимагає, це повідомлення аргументів повинно бути надано в письмовому вигляді.

Дані положення відповідають вимогам ч.12 ст.58 МК України, згідно якої, той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Отже, за наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у ч.12 ст.58 МК України, вплинули на ціну оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

Суд звертає увагу, що обов`язок доведення, що пов`язаність між продавцем та покупцем вплинув на митну вартість задекларованого товару, в даному випадку, покладено на орган доходів і зборів.

Вказане також знаходить своє відображення в ч.14 ст.58 МК України, яким встановлено, що у разі відсутності обґрунтувань з боку органу доходів і зборів необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у ч.12 цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

З аналізу наведеної норми випливає, що за відсутності при перевірці заявленої митної вартості обґрунтувань з боку митного органу щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару, відсутні перешкоди для застосування першого методу визначення митної вартості при пов`язаності продавця з покупцем.

Згідно з пп."b", під час продажу між пов`язаними між собою особами контрактна вартість приймається, а товари оцінюються відповідно до положень п.1, якщо імпортер продемонструє, що така вартість є досить наближеною до однієї з таких вартостей, які мають місце в той самий час або майже в той самий час: контрактної вартості під час продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних товарів для експорту до тієї самої країни імпорту; митної вартості ідентичних або подібних товарів, визначених згідно з положеннями ст.5; митної вартості ідентичних або подібних товарів, визначених згідно з положеннями ст.6.

Під час застосування зазначених вище критеріїв повинно бути належним чином ураховано продемонстровані різниці в комерційних рівнях, кількісних рівнях, перерахованих у ст.8 елементах і витратах, понесених продавцем під час продажу, коли продавець і покупець не пов`язані між собою, і не понесених продавцем під час продажу, коли продавець і покупець пов`язані між собою.

Згідно з пп."с", критерії, викладені в пп."b" п.2, повинні використовуватися за ініціативою імпортера й тільки з метою порівняння. Не може встановлюватися замінник вартості згідно з положеннями пп."b" п.2 (пп."b" та пп."с" відповідають ч.ч.18, 19, 20 ст.58 МК України).

Однак, надаючи тлумачення умовам, передбаченим вищезазначеним підпунктам, в Угоді зазначено наступне: "Підпункт "а" п.2 та підпункт "b" п.2 надають різні засоби встановлення прийнятності контрактної вартості. Підпункт "а" п.2 передбачає, що якщо покупець і продавець пов`язані між собою, то повинні бути вивчені обставини навколо продажу, а контрактна вартість приймається як митна вартість за умови, що ці відносини не вплинули на ціну. Не передбачається вивчення обставин у всіх випадках, коли продавець і покупець пов`язані між собою. Таке вивчення буде вимагатися тільки тоді, коли існують сумніви стосовно прийнятності ціни. Якщо митна адміністрація не має сумнівів стосовно прийнятності ціни, вона має бути прийнята без запиту подальшої інформації від імпортера. Якщо митна адміністрація не в змозі прийняти контрактної вартості без подальшого запиту, вона повинна надати імпортеру можливість надати таку додаткову детальну інформацію, яка може бути необхідною, для того, щоб вивчити обставини навколо продажу. У цьому зв`язку митна адміністрація повинна бути готовою до вивчення відповідних аспектів операції, зокрема спосіб, у який покупець і продавець організують свої торговельні відносини, і спосіб, у який була визначена ціна, про яку йдеться, щоб визначити, чи ці відносини вплинули на ціну. Якщо можна показати, що покупець і продавець, хоча вони і пов`язані між собою відповідно до положень ст.15, здійснюють покупки і продаж один одному так, як ніби вони не були пов`язані, це підтвердить, що відносини не вплинули на ціну".

На підтвердження вказаної позиції щодо застосування ст.58 МК України, зокрема щодо неправомірності відмови в митному оформленні за відсутності поданих декларантом документів, що передбачені ч.18 ст.58 МК України, суд зазначає, що аналогічна позиція висловлена в постановах Верховного суду при перегляді цієї категорії справ (постанова від 18.04.2018 у справі №826/13087/16; постанова від 22.05.2018 у справі №826/3988/16; постанова від 13.11.2018 у справі №819/1047/16).

В даному випадку, відповідачем не було зазначено та аргументовано при митному оформленні, що саме вплив пов`язаності продавця з покупцем на ціну товару, або ж неподання декларантом документів, наведених в пунктах 1-3 ч.18 ст.58 МК України (з зазначенням норми закону, що встановлювала б можливість відмови в митному оформленні з цієї підстави) є причиною відмови. Єдиною підставою відповідачем зазначено, заявлення неповних відомостей про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів (тобто підстава, що встановлена п.1 ч.6 ст.54 МК України).

А отже, відповідачем не доведено, що при розгляді документів ним розглядались обставини продажу товару та за результатами такого розгляду встановлено вплив взаємозв`язку на ціну товару. При цьому, зазначення відповідачем у спірних рішеннях про неможливість перевірити документально відсутність впливу взаємозв`язку на ціну товару не може вважатись належним обґрунтуванням в розумінні п.13 ст.58 МК України.

Тобто, за відсутності обґрунтувань з боку митного органу щодо впливу взаємозв`язку на ціну товару, відсутні перешкоди для застосування першого методу визначення митної вартості при пов`язаності продавця з покупцем.

Оцінюючи правомірність оскаржуваних рішень відповідача, слід виходити з того, яке обґрунтування було наведено органом доходів і зборів у рішенні про відмову в митному оформленні (Картці відмови), чи є це рішення вмотивованим та чи в змозі орган доходів і зборів аргументовано довести наявність законних підстав для відмови.

При цьому, слід враховувати, що суб`єкт владних повноважень, маючи обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч.2 ст.77 КАС України).

Будь-які посилання на вплив взаємозв`язку продавця з покупцем, як підставу, що стала причиною відмови в митному оформленні, в оскаржуваних рішеннях відповідача по всім спірним поставкам відсутні.

Так, джерелом інформації для прийняття спірних рішень відповідач використав цінову інформацію з ЄАІС Державної фіскальної служби України про вантажні митні декларації. Втім, митні декларації, на які посилається митний орган, не містять усіх відомостей, що стосуються суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу. Тобто, як вбачається, реальною та єдиною підставою для коригування відповідачем митної вартості товарів позивача стала інформація про вищий рівень раніше визнаних (визначених) митних вартостей подібного товару.

Однак, розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є беззаперечним доказом для підтвердження висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості товару.

Нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості раніше оформленого митного оформлення, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару. Незважаючи на однакову назву та країну походження товару, ціни, зокрема, відрізняються в залежності від маркування, в номер якого закладено інформацію про характеристики та властивості товару.

Більш того, така підстава як наявність відомостей про вищу ціну митних оформлень аналогічного товару, не відповідає положенням ч.3 ст.53 МК України, та ч.1 ст.55 МК України, тому, сама по собі, не наділяє митний орган правом коригування заявленої митної вартості.

Таким чином, факт наявності в автоматизованій системі митного органу інформації, що подібний товар розмитнювався раніше за вищою вартістю, не є достатньою підставою для відмови в оформлення товарів за основним методом визначення митної вартості.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку з необґрунтованістю зазначених відповідачем підстав коригування митної вартості, подання позивачем всіх документів, визначених Митним кодексом України для підтвердження заявленої митної вартості, відсутність перешкод для перевірки числового значення заявленої митної вартості та наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують ціну, яка підлягає сплаті за товари, суд дійшов висновку, що спірні рішення відповідача про коригування митної вартості є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо карток відмови, останні також слід скасувати, оскільки відповідно до положень ст.256 Митного кодексу України (далі - МК України) відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом. У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Аналогічна вимога до змісту картки відмови міститься в п.7.1. та п.7.2. "Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа", затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 №631 (далі - Порядок №631), картка відмови складається для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову. У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову.

Отже, карта відмови, як завершальне рішення митного оформлення має бути вмотивованим та містити вичерпні вимоги для визнання митної вартості за основним методом. Натомість, спірні картки відмови відповідача, не відповідають приписам ст.256 МК України та Порядку №631, не є вмотивованими, адже не містять обґрунтування причин відмови в митному оформленні, а саме, відповідач не зазначив, які саме вартісні показники складових митної вартості по товару є непідтвердженими, та які відомості про митну вартість товару є неповними.

Зазначені порушення вказують на необґрунтоване та формальне прийняття відповідачем Карток відмови в митному оформленні, що є підставою для визнання їх протиправними та скасування.

Відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст. ст. 139, 227, 229, 241-243, 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Приватного акціонерного товариства "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.-Прилуки" до Митного посту "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС України, Чернігівської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішень, скасування карток - задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Чернігівської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів:

від 23.12.2014 №102040000/2014/000073/1;

від 02.02.2015 №102040000/2015/000025/1;

від 17.02.2015 №102040000/2015/000055/1;

від 11.03.2015 №102040000/2015/000080/1;

від 16.03.2015 №102040000/2015/000081/1;

від 22.04.2015 №102040000/2015/000100/1;

від 30.04.2015 №102040000/2015/000116/1.

Визнати протиправними і скасувати Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення:

№102040000/2014/05079;

№102040000/2015/05028;

№102040000/2015/05060;

№102040000/2015/05085;

№102040000/2015/05086;

№102040000/2015/05106;

№102040000/2015/05122.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Чернігівської митниці ДФС () на користь Приватного акціонерного товариства "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.-Прилуки" () судові витрати в загальному розмірі 1 534,68 грн (одна тисяча п`ятсот тридцять чотири гривні 68 коп.).

Рішення суду набирає законної сили в порядку статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Позивач - Приватне акціонерне товариство "А/Т тютюнова компанія "В.А.Т.-Прилуки" (вул. Незалежності, 21, м. Прилуки, Чернігівська область, 17502, );

Відповідач-1 - Чернігівська митниця ДФС (проспект Перемоги, 6, м.Чернігів, 14017, ).

Відповідач-2 - Митний пост "Прилуки" Чернігівської митниці ДФС України (вул. Пирятинська,2В м. Прилуки, Чернігівська область, 17500).

Повний текст судового рішення складено 11.06.2019.

Суддя Л.О. Житняк