Справа № 520/9422/18
Суддя: Лях О.П.
Дата ухвалення: 2019-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2019 р.Справа № 520/9422/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Лях О.П.,

Суддів: Бегунца А.О. , Бартош Н.С. ,

при секретарі судового засідання Жданюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Лозівського міськрайонного суду Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 (повний текст складено 22.11.2018, головуючий суддя І інстанції Панченко О.В., м.Харків) по справі № 520/9422/18 за позовом Лозівського міськрайонного суду Харківської області до Головного управління ДФС у Харківській області, третя особа Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Лозівський міськрайонний суд Харківської області звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДФС у Харківській області (далі ГУ ДФС у Харківській області), третя особа Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області (далі ТУ ДСА у Харківській області), в якому просив: поновити строк на звернення до адміністративного суду із позовною заявою; визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20.06.2018 № Головного управління ДФС у Харківській області щодо застосування штрафних санкцій до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 відмовлено у задоволенні адміністративного позову Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Не погодившись із даним рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти постанову, якою задовольнити адміністративний позов.

Доводи апеляційної скарги мотивовані порушенням судом першої інста6нції норм матеріального та процесуального права, невідповідністю висновків суду обставинам справи.

Представник відповідача надав відзив на апеляційну скаргу, в якому наголошено на законності та обгрунтованості рішення суду першої інстанції.

Фіксування судового засідання по справі за допомогою звукозаписувального технічного засобу згідно ч.4 ст.229 КАС України не здійснювалося.

Заслухавши доповідь судді-доповідача стосовно обставин, необхідних для прийняття рішення судом апеляційної інстанції, дослідивши матеріали справи, перевіривши і обговоривши доводи апеляційної скарги, правильність правової оцінки обставин справи та застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла до наступного.

Як свідчать матеріали справи, ГУ ДФС у Харківській області проведено камеральну перевірку податкової звітності з податку на прибуток про несвоєчасне подання Лозівським міськрайонним судом Харківської області податкової декларації з податку на прибуток підприємства, а саме - звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації за 2017 рік.

За результатами перевірки складено акт №8351/20-40-12-12-09/2893953 від 07.06.2018.

На підставі висновків проведеної перевірки, ГУ ДФС у Харківській області винесено податкове повідомлення-рішення № від 20.06.2018, яким до позивача застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 170,00 грн.

Не погодившись зі спірним податковим повідомленням-рішенням позивач надав письмові заперечення до Головного управління ДФС у Харківській області вих.№01-33/13658/18 від 27.06.2018 та до Державної фіскальної служби України №02-09/15419/18 від 20.07.2018.

Рішенням ГУ ДФС у Харківській області №15925/9/20-40-12-12-13 від 04.07.2018 в порядку п.56.3 ст.56 Податкового кодексу України скаргу позивача направлено до ДФС України, як до контролюючого органу вищого рівня.

Рішенням ДФС України №17003/5/99-99-11-03-01-25 від 20.09.2018 скаргу Лозівського міськрайонного суду від 20.07.2018 №02-09/15419/18 (вх. ДФС №32165/5 від 24.07.2018) на податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області від 20.06.2018 № - залишено без розгляду та повернуто заявнику.

Відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем порушено законодавчо встановлені строки подачі звіту неприбутковими організаціями та правомірності й обґрунтованості висновків контролюючого органу.

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції та зазначає наступне.

Як слідує із матеріалів справи, ГУ ДФС у Харківській області було проведено саме камеральну перевірку стосовно позивача.

Відповідно до п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на час проведення відповідачем перевірки позивача) контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно із п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 Податкового кодексу України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п.76.1 ст.76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Таким чином, про проведення податковим органом камеральної перевірки платник податків не обізнаний та може бути відсутнім під час її здійснення, внаслідок чого не має можливості надати свої пояснення чи заперечення стосовно встановлених перевіркою обставин.

З огляду на вказане, з метою забезпечення непорушності прав платника податків, обов`язковим є дотримання податковим органом порядку проведення такої перевірки, оформлення її результатів та прийняття відповідних рішень за результатами перевірки.

Відповідно до п.76.2 ст.76 Податкового кодексу України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 Податкового кодексу України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Так, положеннями п.42.2 ст.42 Податкового кодексу України передбачено, що документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Колегія суддів звертає увагу, що акт камеральної перевірки №8351/20-40-12-12-09/2893953 від 07.06.2018 було отримано позивачем лише 23.06.2018, вх.№13102.

Відповідачем дану обставину не спростовано.

Разом з тим, оскаржуване податкове повідомлення-рішення № Головного управління ДФС у Харківській області щодо застосування штрафних санкцій до Лозівського міськрайонного суду Харківської області прийняте відповідачем 20.06.2018, тобто ще до моменту отримання позивачем копії відповідного акту перевірки.

В той же час, як передбачено положеннями п.86.7 ст.86 Податкового кодексу України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом п`яти робочих днів з дня, наступного за днем отримання акту (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акту перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акту перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акту (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Матеріалами справи підтверджено, що позивачем було направлено до ГУ ДФС у Харківській області заперечення від 27.06.2018 на вказаний акт перевірки, однак листом відповідача від 04.07.2018 було повідомлено при прийняття податкового повідомлення рішення від 20.06.2018 № та необхідність оскарження такого рішення до Державної фіскальної служби України.

Разом з тим, відповідно до п.86.8 ст.86 Податкового кодексу України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акту перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акту перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акту перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Утім, як з`ясовано судом, і це не заперечується відповідачем та підтверджується матеріалами справи, в розглядуваній ситуації оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 20.06.2018 № прийнято ГУ ДФС у Харківській області без дотримання вимог пунктів 86.7, 86.8 статті 86 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), а саме: позивач був позбавлений можливості подати заперечення проти висновків акту перевірки до винесення податкового повідомлення-рішення, а спірне податкове повідомлення-рішення прийняте до спливу строку подачі платником заперечень на акт перевірки.

При цьому слід враховувати, що недотримання відповідачем порядку прийняття податкового повідомлення-рішення, за умови проведення контролюючим органом саме камеральної перевірки при якій платник податків не присутній, призводить до неможливості подати платником податків будь-яких пояснень та/або заперечень стосовно встановлених такою перевіркою обставин, що виключає можливість прийняття податковим органом податкового повідомлення-рішення із врахуванням всіх обставин справи, в тому числі тих, які можуть спростувати висновки проведеної перевірки.

Зазначене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 15 січня 2019 року по справі №826/3576/15 (провадження №К/9901/9009/18).

Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Колегія суддів приймає також до уваги доводи апеляційної скарги про те, що Лозівський міськрайонний суд Харківської області на виконання постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку ведення Реєстру неприбуткових установ та організацій, включення неприбуткових підприємств, установ та організацій до Реєстру та виключення з Реєстру» від 13 липня 2016 за №440, був перереєстрований та включений до зазначеного реєстру 04.10.2016 Лозівської ОДПІ Головного управління ДФС у Харківській області.

Водночас, відмітку, що загальний звіт «Про використання доходів (прибутків) неприбуткових організацій» подається виключно Територіальним управлінням Державної судової адміністрації України у Харківській області, не було проставлено, що в подальшому призвело до зазначених наслідків.

Згідно з Законом України «Про судоустрій і статус суддів», п.4 ст.148, розпорядником бюджетних коштів, щодо місцевих судів є Територіальні управління Державної судової адміністрації України, про що зазначено у Положенні про ТУ ДСА України у Харківській області. Фінансову звітність місцевих судів Харківської області здійснює централізована бухгалтерія Територіального управління Державної судової адміністрації України у Харківській області, в тому числі подає звіти про використання доходів (прибутків) неприбуткових організацій. Місцеві суди не ведуть фінансово-господарську діяльність, не є розпорядниками коштів, не здійснюють податковий облік, в тому числі не подають фінансову звітність, не мають відповідних розрахункових рахунків.

З огляду на вказане доводи апеляційної скарги позивача про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення спростовують висновки суду першої інстанції про відповідність його приписам чинного законодавства.

За змістом п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно з п. 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Spain" від 9 грудня 1994 р., статтю 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Оскільки рішення суду першої інстанції прийняте з порушенням норм матеріального права та висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям постанови про задоволення адміністративного позову.

З огляду на скасування рішення суду першої інстанції та задоволення адміністративного позову, з урахуванням вимог ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для стягнення до Державного бюджету судових витрат, пов`язаних із розглядом справи у суді апеляційної інстанції, а саме судового збору в розмірі 2643,00 грн., за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДФС у Харківській області.

Враховуючи вищевказане та керуючись ст.ст.2, 229, 241, 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Лозівського міськрайонного суду Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 по справі № 520/9422/18 задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 по справі № 520/9422/18 скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов Лозівського міськрайонного суду Харківської області до Головного управління ДФС у Харківській області, третя особа Територіальне управління Державної судової адміністрації України у Харківській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 20.06.2018 № Головного управління ДФС у Харківській області щодо застосування штрафних санкцій до Лозівського міськрайонного суду Харківської області.

Стягнути до Державного бюджету (стягувачем є Державна судова адміністрація, отримувач коштів ГУК у м. Києві/м. Київ/22030106, , банк отримувача Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві, код банку отримувача 820019, рахунок 0001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 2643 (дві тисячі шістсот сорок три) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДФС у Харківській області (, місцезнаходження: 61057, м.Харків, вул.Пушкінська, 46).

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст постанови складено 06 червня 2019 року.

Головуючий суддя (підпис)О.П. Лях
Судді(підпис) (підпис) А.О. Бегунц Н.С. Бартош