Справа № 640/9950/19
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2019-06-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 червня 2019 року м. Київ № 640/9950/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Управління праці та соціального захисту населення Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації
про визнання протиправним рішення, зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з позовом до Управління праці та соціального захисту населення Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації, в якому просить суд:

- визнати протиправним рішення відповідача про відмову здійснити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) виплату допомоги при народженні дитини, починаючи з 1 серпня 2014 року;

- зобов`язати відповідача виплатити позивачу ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) допомогу при народженні дитини, починаючи з 1 серпня 2014 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу.

Так, нормою ч. 3 ст. 161 КАС України встановлено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VІ (у редакції чинній станом на день звернення позивача із цим позовом до суду, тобто, чинній з 01.01.2019) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону №3674-VІ за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII передбачено, що з 1 січня 2019 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб в розмірі 1 921 гривні.

Судом встановлено, що позивачем в адміністративному позові заявлено позовну вимогу немайнового характеру (основну), а саме - про визнання протиправними рішення суб`єкта владних повноважень. Щодо іншої вимоги позивача немайнового характеру (а саме - про зобов`язання вчинити дії) суд дійшов висновку, що така позовна вимога відповідно до п. 23 ч. 1 ст. 4 КАС України є похідною від першої вимоги.

Таким чином, відповідно до вищенаведених норм Законів №3674-VІ і №2246-VIII сума судового збору, яку має сплатити позивач при зверненні до адміністративного суду із цим позовом становить 768,40 грн.

Дослідивши зміст позовної заяви та додатки до неї суд встановив, що позивачем не надано до суду документу про сплату судового збору. Водночас позивачем заявлено письмове клопотання про звільнення її від сплати судового збору у зв`язку з тяжким матеріальним становищем (а саме - відсутністю іншого доходу ніж допомога на дітей одиноким матерям).

Вирішуючи питання про наявність підстав для звільнення позивача від сплати судового збору за поданим позовом на підставі норм ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до положень ч. 1, 2 ст. 133 КАС України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктами 1 і 3 ч. 1 ст. 8 Закону №3674-VI регламентовано, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Крім того, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Аналізуючи наведені норми Закону Вищий адміністративний суд України у постанові Пленуму від 23.01.2015 №2 «Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року №3674-VI «Про судовий збір» зазначив, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Зазначена позиція узгоджується з позицією Верховного Суду України, викладеною в ухвалах від 28.09.2015 у справі №21-5496а15 та від 18.02.2016 у справі 826/6756/15.

Таким чином, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є правом суду, заява сторони розглядається виходячи з наведених в ній обставин, які підтверджені належними доказами.

З вищевикладеного вбачається, що єдиною підставою для задоволення клопотання є врахування майнового стану сторони, обґрунтування цих обставин, які свідчать про неможливість оплати судового збору, покладається на сторону, яка звертається з заявою.

Суд встановив, що позивачем разом з цим клопотанням та/або до матеріалів позову не було додано жодних документальних доказів на підтвердження наведених у клопотанні обставин (в т.ч. щодо того, що ОСОБА_1 надано статус одинокої матері та, що вона відповідно отримує тимчасову допомогу на дитину).

У зв`язку з цим, відповідно до наявних у позові матеріалів суд наразі не вбачає підстав для звільнення позивача від сплати судового збору у розмірі 768,40 грн. за поданим позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст.ст. 160, 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: оригіналу документу про сплату ОСОБА_1 судового збору у розмір 768,40 грн. за подання цього позову до Окружного адміністративного суду міста Києва або документальних доказів на підтвердження обставин перебування ОСОБА_1 у тяжкому майновому становищі, що позбавляє її можливості сплатити відповідну суму судового збору (зокрема, довідок з територіальних органів фіскальної служби, Пенсійного фонду України), а також документальних доказів, що засвідчують обставину отримання Ібрагімовою Р.М. тимчасової допомоги на дитину як одинокою матір`ю на момент подання цього позову до суду.

Керуючись ст.ст. 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Роз`яснити позивачу, що відповідно ч. 2 ст. 121 КАС України, встановлений судом процесуальний строк для усунення недоліків позову може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку.

4. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

5. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок