Справа № 460/1233/19
Суддя: Щербаков В.В.
Дата ухвалення: 2019-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі
10 червня 2019 року м. Рівне №460/1233/19
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Щербаков В.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування пункту розпорядження, та перевіривши на предмет відповідності позовної заяви вимогам статей Кодексу адміністративного судочинства України,
Відповідно до пункту 4 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.
З`ясовуючи чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства суддею встановлено наступне.
Предметом спору за даним адміністративним позовом є правомірність рішення органу виконавчої влади Рівненської обласної державної адміністрації щодо реєстрації статуту релігійної громади у новій редакції, зміни керівника і найменування цієї релігійної громади.
Позивач, ОСОБА_1 вважає оскаржуване рішення відповідачів протиправним, оскільки ряд жителів с. Маща Костопільського району Рівненської області без згоди позивача внесли зміни до статуту релігійної організації і без згоди більшості прихожан релігійної громади прийняли рішення про створення Релігійної громади Свято-Іоанно-Богословської парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної Церкви України) села Маща, Костопільського району Рівненської області.
Натомість позивач, як настоятель спільно з Парафіяльною радою, рішення про прийняття нового статуту єпархіальний архієрей не затверджував.
Відтак, оскаржується розпорядження №255 від 26.03.2019 "Про реєстрацію статуту релігійної громади у новій редакції» Релігійної громади Свято-Іоанно-Богословської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви села Маща Костопільського району Рівненської області щодо проведення державної реєстрації змін до статуту, найменування юридичної особи та керівника релігійної організації, саме з підстав порушення особами, які подали заяву про реєстрацію статуту, положень закону в частині дотримання порядку, способу та компетенції реєстрації таких змін. Ці обставини належать до внутрішньої діяльності юридичної особи. Як встановлено із встановлених обставин, позивач пов`язує проведену реєстрацію статуту, власне із незаконними діями осіб, які подали відповідну заяву та документи відповідачеві.
Фактичною підставою звернення до суду стали не дії відповідачів-суб`єкта владних повноважень щодо реєстрації статуту, а дії осіб, які прийняли рішення про зміну підлеглості релігійної громади, подали відповідну заяву та документи відповідачу.
Судова юрисдикція - це інститут права, який покликаний розмежувати компетенцію як різних ланок судової системи, так і різні види судочинства, якими є цивільне, кримінальне, господарське та адміністративне між собою.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ.
Відповідно до частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
За змістом пункту 2 частини першої статті 4 КАС України публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.
При цьому, КАС України регламентує порядок розгляду не усіх публічно-правових спорів, а лише тих, які виникають у результаті здійснення суб`єктом владних повноважень владних управлінських функцій і розгляд яких безпосередньо не віднесено до підсудності інших судів. При визначенні юрисдикції справи необхідно виходити з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, суб`єктного складу сторін, предмету спірних правовідносин.
Водночас, неправильним є поширення юрисдикції адміністративних судів на той чи інший спір тільки тому, що відповідачем у справі є суб`єкт владних повноважень, а предметом перегляду - його акт індивідуальної дії. Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.
До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, у яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.
Окрім того, згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини у пункті 24 рішення від 20 липня 2006 року у справі Сокуренко і Стригун проти України зазначив, що фраза встановлений законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін судом, встановленим законом у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.
У контексті наведеного необхідно зауважити, що даний спір не є спором між учасниками публічно-правових відносин, оскільки відповідач, приймаючи оскаржуване розпорядження, хоч і мав владні-управлінські повноваження щодо позивача (в частині зареєструвати або відмовити у реєстрації статуту релігійної громади), проте факт здійсненої реєстрації обумовлений наданими для такої реєстрації документами. В свою чергу, позивач власне і доводить відсутність повноважень у особи, яка подала заяву та відсутність у неї необхідного пакету документів для реєстрації нової редакції статуту, оспорює повноваження приймати рішення про зміну статуту.
Отже, наданню правової оцінки розпорядженню Рівненської обласної державної адміністрації №255 від 26.03.2019 року "Про реєстрацію статуту релігійної громади у новій редакції" Релігійної громади Свято-Іоанно-Богословської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви села Маща Костопільського району Рівненської області, на підставі якого проведено державну реєстрацію змін до статуту, найменування юридичної особи та керівника релігійної організації, передує встановлення та доказування у даному спорі обставин, які є внутрішньою діяльністю Релігійної громади Свято-Іоанно-Богословської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви села Маща Костопільського району Рівненської області та релігійної організації Свято-Іоанно-Богословської парафії Рівненської єпархії Української Православної Церкви (Православної Церкви України) села Маща, Костопільського району Рівненської області.
Таким чином, оскаржуване розпорядження стосується не лише прав та інтересів позивача, а й створює та змінює права всіх членів Релігійних громад та Релігійних організацій.
Враховуючи викладене, суддя дійшов висновку, що у даному випадку спір виник саме між керівником - настоятелем Релігійної громади Свято-Іоанно-Богословської парафії Сарненської єпархії Української Православної Церкви села Маща Костопільського району Рівненської області та релігійними громадами села Маща, Костопільського району Рівненської області, які вирішили змінити канонічне підпорядкування, подавши заяву про реєстрацію змін.
Необхідно звернути увагу і на те, що приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового, особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як правило, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавством для сфери приватноправових відносин.
Отже, як встановлено, спірні правовідносини стосуються прав та інтересів учасників релігійних громад на канонічне підпорядкування, а позовні вимоги у зазначеній справі спрямовані на захист цивільного права позивача. З огляду на суб`єктний склад сторін спору він має вирішуватися за правилами господарського судочинства.
Одночасно, суд зазначає, що згідно з ч.6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" №1402-VIII від 02.06.2016, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Також, ч.5 ст.242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Верховний Суд у постанові від 19.12.2018 у справі №806/3462/14 виклав правовий висновок про те, що оскільки спірні правовідносини стосуються прав та інтересів учасників релігійної громади на канонічне підпорядкування, а позовні вимоги спрямовані на захист цивільного права позивача, тому, з огляду на суб`єктний склад сторін спору він має вирішуватись за правилами господарського судочинства.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 170 КАС України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
Згідно із частиною п`ятою статті 170 КАС України повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Відповідно до частини шостої статті 170 КАС України слід роз`яснити позивачу, що розгляд даного спору віднесений до юрисдикції Господарського суду Рівненської області.
Також, суддя вважає за необхідне вказати, що відповідно до пункту 3 частини першої статті 7 Закону України Про судовий збір, у разі відмови у відкритті провадження у справі в суді першої інстанції, сплачена сума судового бору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.
Керуючись пунктом 1 частини першої, частиною п`ятою, шостою статті 170, статтями 248, 256, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
У відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Рівненської обласної державної адміністрації про визнання протиправним та скасування пункту розпорядження - відмовити.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що відповідно до частини п`ятої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України, повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до того самого відповідача, як той, щодо якого постановлено ухвалу про відмову у відкритті провадження, не допускається.
Роз`яснити ОСОБА_1 , що розгляд даного спору віднесений до юрисдикції Господарського суду Рівненської області.
Копію даної ухвали надіслати ОСОБА_1 .
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена. Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повну ухвалу складено 10.06.2019.

Суддя Щербаков В.В.