Справа № 682/3334/18
Суддя: Маршал І. М.
Дата ухвалення: 2019-05-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 682/3334/18
Провадження № 2-а/682/13/2019
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2019 року

Славутський міськрайонний суд Хмельницької області в складі головуючого судді Маршал І.М., секретаря Мелашенко О.В., за участі позивача ОСОБА_1 , представника позивача адвоката Мукомел Л.А., представника відповідача Мельник Н.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Славута справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 15.11.2018 звернувся до суду із позовом до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення. В обгрунтування позову вказував, що щодо нього відповідачем складено протокол та припис 28.08.2018, а також винесено постанову від 26.10.2018 за ч. 4 ст. 96 КупАП, де із змісту останньої слідує, що ОСОБА_1 було здійснено реконструкцію належної йому частини житлового будинку, в результаті чого геометричні параметри прибудови змінено з 3,22х2,37 м на 3,38х6,46 м, що є у відповідності до ст. 376 ЦК ознакою самочинного будівництва проведеного з порушенням містобудівного законодавства, а саме: на земельній ділянці, яка не була відведена для цієї мети, без документа, що дає право на виконання таких робіт ( повідомлення про початок виконання будівельних робіт). Позивач вважає незаконними винесені відповідачем протокол, припис і постанову. При цьому вказує, що частина житлового будинку, яка належить позивачу на праві власності, була фактично придбана його батьком, і позивачу не відомо хто і коли проводив реконструкцію належної йому частини будинку, оскільки позивач на той час навчався і проживав у м. Львові, а переїхав на проживання у даний будинок у 2000 році. Також вважає, що мало місце порушення щодо проведення позапланової перевірки зі сторони працівників відповідача, так як у направленні на таку перевірку від 10.08.2018 р. було вказано, про здійснення позапланової перевірки, а саме розгляду звернення співвласника будинку ОСОБА_2 щодо реконструкції ( надбудова другого поверху) та перебудова гаража по АДРЕСА_1, а відповідно до складеного акту за результатами цього заходу - виявлено, що підтвердити факт перебудови даху не є можливим, оскільки у технічних паспортах не наводиться інформація щодо висотних відміток будівлі та фасаду, яка була на час продажу, однак інспектор зробив висновок, що ОСОБА_1 було здійснено реконструкцію частини житлового будинку із змінами геометричних параметрів з порушенням містобудівного законодавства. Позивач просив визнати поважною причину пропуску строку для подання позову до суду та поновити строк для подання позову ( вказує, що оскаржувану постанову отримав 01.11.2018), визнати незаконною та скасувати постанову №9 від 26.10.2018 по справі про адміністративне правопорушення щодо визнання його винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладення на позивача адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 4 250 грн.

В судовому засіданні позивач та його представник вимоги позову підтримала із підстав у ньому викладених.

Представник відповідача в судовому засіданні щодо вимог позову заперечила, просила відмовити. Вказала на те, що ОСОБА_1 на праві приватної власності за договором від 16.04.1998 року належить 1/3 частина житлового будинку по АДРЕСА_1 . За направленням на позапланову перевірку за зверненням гр. ОСОБА_2 від 08.08.2018 було вказано перевірка законності реконструкції ( надбудови другого поверху) та перебудови гаража ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , де уповноваженою особою відповідача було встановлено, що ОСОБА_1 самочинно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснив реконструкцію ( добудову) до частини житлового будинку по АДРЕСА_2 в результаті чого геометричні параметри прибудови змінено з 3,22х2,37 м на 6,46 х 3,38 м.

Представником відповідача також у відзиві на позов було висловлено про заміну відповідача відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області на виконавчий комітет Славутської міської ради, копію відзиву позивачем отримано. Клопотання про заміну відповідача стороною позивача не подавалося. Суд не знаходить підстав для такої заміни, оскільки вважає відповідача належним.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши письмові докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правовідносини щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та притягнення винних у порушенні законодавства у сфері містобудування осіб до відповідальності врегульовані Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі-Закон України №3038-VI), Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі - Порядок №553), Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" від 14 жовтня 1994 року №208/94-ВР(далі - Закон України №208/94-ВР).

У відповідності до ч.1 та 4 ст.41 Закону України від 17.02.2011 року № 3038 «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон № 3038-IV) державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Порядок № 553), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі Порядок № 553), встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно пункту 1 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Пунктом 7 Порядку №553 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є зокрема звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Пунктами 16,17 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно - будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно - будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Судом встановлено, що за заявою гр. ОСОБА_2 від 08.08.2018 р. в.о. начальника відділу з питань ДАБК 10.08.2018 видано направлення для проведення позапланової перевірки: реконструкція ( надбудова другого поверху) та перебудова гаража по АДРЕСА_1 ОСОБА_1

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28.08.2018 р. за результатами позапланової перевірки щодо законності реконструкції ( надбудова другого поверху) та перебудова гаража по АДРЕСА_1 виявлено порушення- встановлено зміну геометричних параметрів частини житлового будинку, а саме прибудови ( яка раніше позначалася як веранда) з 3,22х2,37 м на 6,46 х 3,38 м, отже, з наведеного слідує, що ОСОБА_1 було здійснено реконструкцію належної йому частини житлового будинку із зміною геометричних параметрів з порушенням містобудівного законодавства, а саме: відсутній документ на право власності чи користування земельною ділянкою, без документа, що дає право на виконання таких робіт ( будівельний паспорт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт), зазначене праворушення є триваючим, оскільки встановити час виконання таких робіт не виявилося за можливе. Порушено п. 5 Порядку виконання підготовчих і будівельних робіт затвердженого постановою КМУ № 466 від 13.04.2011 та ч. 1 п. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідальність за встановленні порушення передбачена ч. 4 ст. 96 КупАП. Того ж дня винесено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, де щодо встановлених протоколом порушень висунуто вимогу усунути виявлені порушення, в разі неможливості привести частину житлового будинку, яка належить ОСОБА_1 , в попередній стан - до реконструкції, виготовити документ на право власності чи користування земельною ділянкою, подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

26.10.2018 року відповідачем винесено постанову№9 по справі про адміністративне правопорушення згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КупАП, зміст якого викладено відповідно до протоколу, та накладено стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4 250 грн.

Частина 4 ст. 96 КУпАП передбачає, що виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як встановлено з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, висновки відповідача про порушення позивачем ч. 4 ст. 96 КУпАП ґрунтуються на тому, що ОСОБА_1 самочинно без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт здійснив реконструкцію ( добудову) до частини житлового будинку по АДРЕСА_2 в результаті чого геометричні параметри прибудови змінено з 3,22х2,37 м на 6,46 х 3,38 м.

Відповідно до п.3.21 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкту будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечуються удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

П. 3.2 вказаних ДБН, ст.ст. 1,4,9 Закону України «Про архітектурну діяльність» до різновидів будівництва відноситься у тому числі і реконструкція об`єктів будівництва. Прибудова - вид реконструкції, при якій збільшується площа забудови житлового будинку шляхом створення нових приміщень, що безпосередньо прилягають до зовнішніх стін будинку ( ДБН В.3.2-2-2009 «Житлові будинки. Реконструкція та капітальний ремонт»).

Згідно п.1 ч.1 ст.34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до п. 5 Порядку № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорту.

Разом з тим, ч. 7 ст. 34 Закону передбачено, що виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

За змістом п. 11 Порядку № 466 замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та КУпАП.

Заперечення позивача щодо того факту, що він не знає хто і коли міг проводити реконструкцію належної йому частини житлового будинку, суд знаходить юридично неспроможними, оскільки згідно договору купівлі-продажу від 16.04.1998 р. ОСОБА_1 придбав 1/3 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 , тобто він є єдиним власником цієї частини житлового будинку, і саме на нього покладено обов`язок щодо відповідності технічного стану будинку вимогам чинного законодавства, зокрема вимогам Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно даних технічного паспорта станом на 05.12.1988 р. встановлено, що позивач набув право власності на 1/3 частину житлового будинку АДРЕСА_1 яка мала розміри в плані 5,8х5,9 м та прибудову розмірами 3,22х2,37 м, однак згідно технічного паспорта станом на 11.11.2013 на будинок, виготовленого на замовлення позивача, площа прибудови збільшилась та становить 3,38х6,46 м.

Тобто, позивач, як власник частини будинку, самочинно виконав будівельні роботи з будівництва прибудови до житлового будинку без повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю, чим порушив вимоги ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 № 466, а тому відповідач дійшов законного та обґрунтованого висновку про вчинення позивачем адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП.

Керуючись ст.ст.77, 90, 242, 244, 246 КАС України,суд, -

ВИРІШИВ:

У позові ОСОБА_1 до Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Славутської міської ради Хмельницької області про визнання незаконною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено безпосередньо до апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Повний текст виготовлено 27.05.2019.

Суддя Маршал І. М.