Справа № 160/1869/19
Суддя: Лозицька Ірина Олександрівна
Дата ухвалення: 2019-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

10 червня 2019 року Справа № 160/1869/19

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Лозицької І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у місті Дніпрі заяву Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання поновити на посаді, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

26.02.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (надалі - ОСОБА_1 , позивач) з позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з безпеки на транспорті № 140-к від 29.01.2019 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста сектору надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області;

- зобов`язати Державну службу України з безпеки на транспорті поновити ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста відділу надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області з 01.02.2019 року;

- стягнути з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.02.2019 року.

Ухвалою суду від 04.03.2019 року відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

23.04.2019 року в адміністративній справі було винесено рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду, яким адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання поновити на посаді, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу був задоволений повністю, визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з безпеки на транспорті № 140-к від 29.01.2019 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста сектору надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області; зобов`язано Державну службу України з безпеки на транспорті поновити ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста відділу надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області з 01.02.2019 року; стягнуто з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.02.2019 року по 22 квітня 2019 року включно, у розмірі 46247,60 грн. (сорок шість тисяч двісті сорок сім гривень 60 копійок); допущено до негайного виконання рішення суду в частині поновлення на посаді та стягнення з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 суми заробітної плати за місяць.

03.06.2019 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду від відповідача надійшла заява про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі.

В обґрунтування своєї заяви відповідач посилається на ст. 254 КАС України та зазначає, що при виконанні Укртрансбезпека стало незрозумілим питання: у який спосіб Укртрансбезпека має поновити ОСОБА_1 на посаді. Адже, відсутній порядок поновлення в трудовому законодавстві працівника, державного виконавця на посаді, що виключена зі штатного розпису. Тобто, спосіб поновлення працівника не визначений в нормативно-правових актах.

При цьому, заявник посилається на положення ст. 40, ст. 240-1 Кодексу законів про працю України та зазначає, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про утворення Державної служби морського та річкового транспорту України» № 1095 від 06.09.2017 року було утворено Державну службу України з безпеки на транспорті України, у зв`язку з чим, з Державної служби України з безпеки на транспорті виключені функції з реалізації державної політики у сфері безпеки на морському та річковому транспорті та зменшено граничну чисельність працівників Укртрансбезпеки на 226 осіб. Тобто, в Укртрансбезпеці відбулися процеси, що призвели до змін в організації виробництва і праці, скорочення чисельності або штату працівників та, зважаючи на прогалину в законодавстві щодо відсутності в даному випадку порядку поновлення працівника на посаді.

Тому, відповідач просить суд роз`яснити рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.04.2019 року по справі № 160/1869/19 в частині порядку та способу поновлення ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста відділу надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області.

Суд, враховуючи, що судове рішення у справі було ухвалене в спрощеному позовному провадженні і відсутня необхідність заслухати заявника, суд вирішує заяву про роз`яснення судового рішення без повідомлення учасників справи, з огляду на що зазначає наступне.

Відповідно до ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця, суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання. Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження.

Досліджуючи наявність підстав для роз`яснення судового рішення, суд звертає увагу на те, що ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Тобто, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для осіб, що будуть здійснювати його виконання. Це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності судового рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Таким чином, виходячи з системного тлумачення положень ст. 254 КАС України, роз`ясненим може бути рішення чи ухвала суду у разі, якщо без такого роз`яснення її важко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення, є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

Як зазначено у п. 19 Постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20 травня 2013 року № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі», за правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суті рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Висновки суду щодо способу, строків, порядку виконання рішення є факультативними елементами резолютивної частини рішення. Тому вони можуть виступити предметом роз`яснення лише у тому разі, коли суд закріпив їх у рішення. Якщо ж висновки суду щодо способу виконання у постанові відсутні, то ухвала суду про їх роз`яснення фактично є додатковим рішенням і прямим порушенням ст. 254 КАС України, що забороняє змінювати (в тому числі доповнювати) зміст такої постанови.

При роз`ясненні свого рішення, суд в ухвалі з цього приводу викладає більш повно і ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Аналогічна позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 14 жовтня 2009 року у справі № К-18670/07-с.

З урахуванням цього, суд зазначає, що резолютивна частина рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.04.2019 року в адміністративній справі № 160/1869/19, є зрозумілою для виконання суб`єктом владних повноважень. З приводу посилань заявника на те, що в організації його виробництва та праці відбулись зміни, скорочення чисельності або штату працівників, прогалини в законодавстві щодо відсутності порядку поновлення працівника на посаді, суд зазначає, що не бере їх до уваги, бо це не впливає на ясність або зрозумілість порядку чи способу виконання рішення суду.

Також, суд вважає за необхідне наголосити на тому, що, ухвалюючи рішення суд розглядав та вирішував спір, що склався між сторонами на момент його виникнення, та встановивши в діях відповідача порушення вимог чинного законодавства щодо порядку звільнення ОСОБА_1 , визнав протиправним та скасував наказ Державної служби України з безпеки на транспорті № 140-к від 29.01.2019 року про звільнення ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста сектору надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області. З огляду на це, та враховуючи, що порушені трудові права ОСОБА_1 мають бути поновлені, суд зобов`язав Державну службу України з безпеки на транспорті поновити ОСОБА_1 на посаді головного спеціаліста відділу надання адміністративних послуг Управління Укртрансбезпеки у Дніпропетровській області з 01.02.2019 року зі стягненням з Державної служби України з безпеки на транспорті на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 01.02.2019 року по 22 квітня 2019 року включно, у розмірі 46247,60 грн.

З огляду на викладене, суд констатує, що рішення суду у справі № 160/1869/19 є цілком зрозумілим та не потребує роз`яснення. З резолютивної частини судового рішення вбачається, що його текст не викликає труднощів для розуміння порядку його виконання, суть є зрозумілою та не двозначною, тому розширеного тлумачення, шляхом її роз`яснення та винесення процесуального документу з цього приводу не потребує.

Виходячи з вищенаведеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про роз`яснення судового рішення.

Керуючись ст. ст. 248, 254, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання поновити на посаді, стягнення середньої заробітної плати за час вимушеного прогулу - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом 15 днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.О. Лозицька