Справа № 520/3178/19
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2019-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

05 червня 2019 року м. Київ № 520/3178/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Чудак О.М., розглянувши позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державна фіскальна служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оберн", про скасування постанови,

встановив:

25 березня 2019 року Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві звернулося до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державна фіскальна служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оберн", про:

- скасування постанови державного виконавця у виконавчому провадженні №58235515 від 18 лютого 2019 року про накладення штрафу у розмірі 5100 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2019 року справу за позовом Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державна фіскальна служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оберн", про скасування постанови передано до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи №520/3178/19 між суддями Окружного адміністративного суду міста Києва для її розгляду й вирішення визначено суддю Чудак О.М.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 травня 2019 року позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом надання суду: - уточненої позовної заяви із зазначенням у ній: самостійного органу державної виконавчої служби, який може виступати відповідачем у справі, його поштового індексу, ідентифікаційного коду в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомих засобів зв`язку, офіційної електронної адреси; відомостей про представника позивача, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України); - копій позовної заяви з долученими до неї документами для інших учасників справи; - документа про сплату судового збору у сумі 1921 грн на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва; - заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку.

На виконання вимог ухвали суду представником позивача на адресу суду засобами поштового зв`язку направлено уточнену позовну заяву із зазначенням у ній: самостійного органу державної виконавчої служби, який може виступати відповідачем у справі, його поштового індексу, ідентифікаційного коду в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомих засобів зв`язку, офіційної електронної адреси; відомостей про представника позивача, визначених пунктом 2 частини п`ятої статті 160 КАС України, та копії позовної заяви з долученими до неї документами для інших учасників справи.

Окрім того, представник позивача в уточненій позовній заяві просила відстрочити сплату судового збору до прийняття рішення у справі. Щодо строку звернення до суду, зазначила, що Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві оскаржувану постанову державного виконавця у виконавчому провадженні №58235515 від 18 лютого 2019 року про накладення штрафу отримано 21 лютого 2019 року. 27 лютого 2019 року представником на адресу Харківського окружного адміністративного суду направлено заяву про заміну сторони виконавчого провадження №58235515, а саме: боржника (Державну податкову інспекцію у Голосіївському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві) на Державну фіскальну службу України. Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 25 березня 2019 року у справі №820/3876/16 заяву Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві про заміну сторони виконавчого провадження в адміністративній справі №820/3876/16 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оберн" до Державної податкової інспекції у Голосіївському районі Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві, Департаменту реєстрації Харківської міської ради про зобов`язання вчинити певні дії, залишено без задоволення. Як вбачається з матеріалів справи, що розглядається, цього ж дня до Харківського окружного адміністративного суду направлений даний позов.

Оскільки згідно з частиною другою статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог, представник позивача в клопотанні про поновлення строку звернення до суду стверджувала, що строк звернення до суду з даним позовом Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві не пропущений.

Суд, розглянувши подані клопотання про відстрочення сплати судового збору та про поновлення строку звернення до суду, при їх вирішенні виходив з наступного.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Водночас Законом України "Про судовий збір" передбачені умови, коли враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Зокрема, якщо:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже, підстави звільнення від сплати судового збору, його відстрочення чи розстрочення чітко урегульовано законом. В свою чергу, наведені позивачем у позовній заяві обставини не свідчать про наявність підстав для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 133 КАС України та статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

При цьому слід зазначити, що статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а частиною другою статті 44 КАС України на учасників справи покладено обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя від 14 травня 1981 року №R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання позовних заяв до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" "право на суд" не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими. Вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя.

Таким чином, Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи та повинно неухильно дотримуватись покладених на нього нормами КАС України процесуальних обов`язків щодо оформлення позовної заяви.

Так, представником позивача до суду надано лист Головного управління державної казначейської служби України у місті Києві від 09 квітня 2019 року №07-04.3-06/1537, яким Головне управління Державної фіскальної служби у місті Києві повідомлено про проведення безспірного списання коштів станом на 09 квітня 2019 року за КПКВК 3507010 "Керівництво та управління у сфері контролю за дотриманням та виконанням податкового законодавства". Водночас представником позивача не надано суду доказів неможливості сплати судового збору у сумі 1921 грн станом на 27 травня 2019 року (день направлення до суду уточненої позовної заяви).

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору.

Щодо клопотання про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з частинами першою, другою статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

В позовній заяві містилось клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду, обґрунтоване тим, що частиною другою статті 122 КАС України суб`єкту владних повноважень для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.

В ухвалі від 11 травня 2019 року судом вказано на необґрунтованість таких доводів представника позивача, відмовлено у задоволенні клопотання про поновлення строку звернення до суду та запропоновано позивачу подати до суду заяву із зазначенням інших підстав для поновлення такого строку.

Разом з тим, представником позивача на виконання вимог ухвали суду подано клопотання про поновлення строку звернення до суду аналогічного змісту з тим, що вже розглянуто судом і в задоволення якого судом відмовлено, з огляду на що суд дійшов висновку про неповажність підстав пропуску строку звернення до суду, вказаних в уточненій позовній заяві.

Згідно з частинами першою, другою статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до пунктів 1, 9 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк; у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 123, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України ,

ухвалив:

В задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору Головному управлінню Державної фіскальної служби у місті Києві відмовити.

Визнати причини пропуску Головним управлінням Державної фіскальної служби у місті Києві строку звернення до адміністративного суду з даною позовною заявою до Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державна фіскальна служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оберн", про скасування постанови, - неповажними.

Позовну заяву Головного управління Державної фіскальної служби у місті Києві до Головного територіального управління юстиції у місті Києві, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Державна фіскальна служба України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Оберн", про скасування постанови, - повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою і доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 цього Кодексу.

Згідно з підпунктом 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя О.М. Чудак