Справа № 280/1441/19
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

29 травня 2019 року (10 год. 49 хв.)Справа № 280/1441/19 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд

у складі головуючого судді Конишевої О.В.,

за участю секретаря судового засідання Поліщук Я.В.,

представників сторін:

позивача Єренко Д.В.,

відповідача Школова Ю.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Віта С» ЛТД (71100, Запорізька область, м. Бердянськ, пр. Східний, буд.234)

до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, 166)

про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень рішень,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Віта С» ЛТД (далі позивач) до Головного управління Державної фіскальної служби у Запорізькій області (далі відповідач), в якому позивач просить судь визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Запорізькій області від 14.03.2019 року № та №.

Ухвалою суду від 08.04.2019 відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 06.05.2019.

Протокольною ухвалою суду від 06.05.2019 відкладено підготовче засідання на 21.05.2019.

Протокольною ухвалою суду від 21.05.2019 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 27.05.2019.

У судовому засіданні 27.05.2019 оголошено перерву до 29.05.2019.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами фактичної перевірки відповідачем встановлено несвоєчасне оприбуткування готівкових коштів. Відповідачем не взято до уваги, що було відключення електроенергії та реєстратор розрахункових операцій не працював у зв`язку із виходом із ладу, що унеможливило роздрукування Z-звітів та своєчасне оприбуткування коштів. У зв`язку з чим вважає, що відсутні підстави для застосування до позивача штрафних санкцій, а податкові повідомлення-рішення є протиправними та підлягають скасуванню. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача позов не визнав з підстав, зазначених у письмових запереченнях на адміністративний позов, які мотивовано тим, що згідно чинного законодавства уся готівка, що надходить до кас має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватись. При перевірці встановлено не забезпечення позивачем своєчасного оприбуткування готівкових коштів в КОРО, які надійшли до каси, за що чинним законодавством передбачена відповідальність у вигляді штрафних санкцій. Вважає застосування до позивача штрафних санкцій за спірними рішеннями є правомірним, а позовні вимоги необґрунтованими, на підставі чого просить відмовити в їх задоволенні у повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази у справі, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до пп.80.2.4 п.80.2 ст.80 Податкового кодексу України (далі - ПК України), на підставі наказу ГУ ДФС у Запорізькій області від 19.02.2019 №605, направлень від 19.02.2019 №№186,187, фахівцями ГУ ДФС у Запорізькій області проведено фактичну перевірку об`єкту (аптека) за адресою АДРЕСА_1 , де здійснює діяльність TOB «ФІРМА «ВІТА С».

Службові посвідчення осіб, які зазначені в направленнях на проведення фактичної перевірки, направлення та копію наказу вручено 21.02.2019 о 12-14 год. ОСОБА_1 - особі, що проводить розрахункові операції. Зазначені факти підтверджено записом та особистим підписом в розписках до направлень.

Відповідно до наказу, право на проведення перевірки діє з 19.02.2019 року 10 діб. Перевірка розпочата 21.02.2019 о 12-14 год. та закінчена 28.02.2019 о 10-00 год. При перевірці також був присутній директор О.І.Орєшков.

За результатами проведеної перевірки ГУ ДФС у Запорізькій області складено акт перевірки № 0084/08/01/14/22126084 від 28 лютого 2019 року.

В ході перевірки встановлено:

1) Відповідно до інформації з баз даних ДФС (фіскальні чеки, роздруковані на РРО ФН ), 04.07.2016 року позивач за реалізований товар отримав готівкові кошти в сумі 4 616,33грн., фіскальний звітний чек (Z-звіт) 04.07.2016 на РРО ФН не формувався та не друкувався.

05.07.2016 о 06-44 год на РРО ФН сформовано та роздруковано фіскальний звітний чек (Z-звіт) №1014 на загальну суму розрахунків 5 727,30 грн. (з них готівкою4 616,33грн.). В розділі 2 КОРО №р/5 запис про оприбуткування готівки на підставі Z-звіту від 05.07.2016 № 1014 внесено з датою «04.07.2016».

Розрахункові квитанції 04.07.2016 позивачем не застосовувались, РРО 04.07.2016 з ладу не виходив, електроенергія не відключалась, що підтверджується відсутністю записів 04.07.2016 в розділах 3 і 4 КОРО №р/5.

Таким чином, облік готівки в сумі 4 616,33 грн., отриманої 04.07.2016, фактично здійснено 05.07.2016 після формування та друку Z-звіту №1014-тобто наступного дня.

2) Відповідно до інформації з баз даних ДФС (фіскальні чеки, роздруковані на РРО ФН ), 03.06.2018 позивач за реалізований товар отримав готівкові кошти в сумі 1527,68грн., фіскальний звітний чек (2-звіт) 03.06.2018 на РРО ФН не формувався та не друкувався.

05.06.2018 о 10-36 год. на РРО ФН сформовано та роздруковано фіскальний звітний чек (Z-звіт) №00366 на загальну суму розрахунків 1 634,27 грн. (з них готівкою 1527,68грн.). В розділі 2 КОРО №р/3 запис про оприбуткування готівки на підставі Z-звіту від 05.06.2018 №00366 внесено з датою «03.06.2018».

Розрахункові квитанції 03.06.2018 позивачем не застосовувались, РРО 03.06.2018 з ладу не виходив, що підтверджується відсутністю записів 03.06.2018 в розділах 3 і 4 КОРО.

Таким чином, облік готівки в сумі 1634,27 грн., отриманої 03.06.2018, фактично здійснено 05.06.2018 після формування та друку 2-звіту №00366 - тобто через два дні.

Акт підписано та другий екземпляр акту отримано директором ОСОБА_2 , про що свідчить підпис в акті перевірки. На підставі акта фактичної перевірки 14.03.2019 керівником ГУ ДФС у Запорізькій області прийняті податкові повідомлення-рішення форми «С» № і №, які надіслані поштою та вручені 21.03.2019 довіреній особі, що підтверджено повідомленням про вручення.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення від 14.03.2019 № встановлено порушення пунктів 2.2., 2.6 «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», затвердженого Постановою Правління НБУ від 15 грудня 2004 року №637 та на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 ст.54 Податкового кодексу України і абз.3 ст.1 Указу Президента України від 12 червня 1995 року №436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки» (із змінами та доповненнями) до TOB «Віта С» ЛТД застосовано штрафну (фінансову) санкцію у сумі 23081,65 грн.

Відповідно до податкового повідомлення-рішення від 14.03.2019 № встановлено порушення пункту 11 Розділу II «Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні», затвердженого Постановою Правління НБУ №148 від 29.12.2017 та на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 ст.54 Податкового кодексу України і абз. 3 ст. 1 Указу Президента України від 12.06.1995 року №436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм регулювання обігу готівки» (із змінами та доповненнями) до TOB «Віта С» ЛТД застосовано штрафну (фінансову) санкцію у сумі 7638,40 грн.

З прийнятими податковими повідомленнями-рішеннями позивач не погоджується, вважає їх противоправними та просить суд їх скасувати.

Позивач стверджує, що обставини на які посилається відповідач не відповідають дійсності.

Щодо несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів у сумі 4616,33 грн., що стало підставою винесення відповідачем податкового повідомлення- рішення № від 14.03.2019.

Як зазначає позивач, 04.07.2016 року у зв`язку з аварійною ситуацією в частині будинків мікрорайону «АКЗ» в м. Бердянську, зокрема, житлового будинку №99 по Мелітопольському шосе, де розташована аптека TOB «Віта С» ЛТД, відбулося відключення електроенергії. Після відключення електроенергії проведення розрахункових операцій в аптеці за адресою Мелітопольське шосе, 99 протягом 04.07.2016 р. не здійснювалось.

Факт відключення електроенергії підтверджуються: інформацією балансоутримувача будинку №99 по Мелітопольському шосе - TOB «Керуюча компанія «КомЕнерго-Бердянськ» від 05.03.2019 року вих. №112, пояснювальною провізора БєловоїМ.С. від 05.07.2016, які долучені до матеріалів справи.

Відновлення електропостачання аптеки TOB «Віта С» ЛТД настало лише на наступний день, а саме 05.07.2016 .

Після відновлення постачання електроенергії 05.07.2016 року за час роботи, що передував відключенню електроенергії 04.07.2016 виконано Z-звіт №1014 та до розділу II «Облік руху готівки та сум розрахунків» книги ОРО №рі5 зроблено відповідний запис за 04.07.2016 р., де вказано саме Z-звіт №1014.

Отже, як зазначає позивач, не роздрукування Z-звіту №1014 саме 04.07.2016, а роздрукування його 05.07.2016, обумовлено об`єктивними обставинами, не залежними від позивача.

Надаючи оцінку правовідносинам які виникли, суд виходив з наступного.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначено Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" від 06 липня 1995 року №265/95-ВР (далі - Закон №265), дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

Відповідно до статті 2 Закону №265 фіскальний звітний чек - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить дані денного звіту, під час друкування якого інформація про обсяг виконаних розрахункових операцій заноситься до фіскальної пам`яті; денний звіт - документ встановленої форми, надрукований реєстратором розрахункових операцій, що містить інформацію про денні підсумки розрахункових операцій, проведених з його застосуванням.

Отже передумовою друку фіскального звітного чеку є робочий режим РРО та проведення на ньому розрахункових операцій, у разі ж якщо РРО на протязі дня не розпочинав свою роботу, фіскальний звітний чек не може бути роздрукований.

Також за змістом статті 2 Закону №265 книга обліку розрахункових операцій - прошнурована і належним чином зареєстрована в органах доходів і зборів книга, що містить щоденні звіти, які складаються на підставі відповідних розрахункових документів щодо руху готівкових коштів, товарів (послуг).

Аналогічне визначення КОРО наведено і в пункті 1.2 глави 1 Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 15 грудня 2004 року №637 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 січня 2005 року за №40/10320 (далі - Положення №637), в якому також зазначено, що під оприбуткуванням готівки розуміється проведення підприємствами і підприємцями обліку готівки в касі на повну суму її фактичних надходжень у касовій книзі, книзі обліку доходів і витрат, книзі обліку розрахункових операцій.

Підприємства (підприємці) здійснюють розрахунки готівкою між собою і з фізичними особами (громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, які не здійснюють підприємницької діяльності) через касу як за рахунок готівкової виручки, так і за рахунок коштів, одержаних із банків. Зазначені розрахунки проводяться також шляхом переказу готівки для сплати відповідних платежів. Підприємства (підприємці) здійснюють облік операцій з готівкою у відповідних книгах обліку (пункт 2.2 глави 2 Положення №637).

Згідно з пунктом 7.15 глави 7 Положення №637 уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно та в повній сумі оприбутковуватися. Порядок оприбуткування готівки в касах, у тому числі і під час розрахунків із застосуванням РРО (РК), визначено в пункті 2.6 цього Положення.

Відповідно до пункту 2.6 глави 2 згаданого Положення уся готівка, що надходить до кас, має своєчасно (у день одержання готівкових коштів) та в повній сумі оприбутковуватися. У разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є здійснення обліку зазначених готівкових коштів у повній сумі їх фактичних надходжень у КОРО на підставі фіскальних звітних чеків РРО (даних РК). Суми готівки, що оприбутковуються, мають відповідати сумам, визначеним у відповідних касових (розрахункових) документах.

Абзацом 3 статті 1 Указу №436/95 встановлено, що у разі порушення юридичними особами всіх форм власності, фізичними особами - громадянами України, іноземними громадянами та особами без громадянства, які є суб`єктами підприємницької діяльності, а також постійними представництвами нерезидентів, через які повністю або частково здійснюється підприємницька діяльність, норм з регулювання обігу готівки у національній валюті, що встановлюються НБУ, до них застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу, зокрема за неоприбуткування (неповне та/або несвоєчасне) оприбуткування у касах готівки - у п`ятикратному розмірі неоприбуткованої суми.

Відтак у разі проведення готівкових розрахунків із застосуванням РРО або використанням РК оприбуткуванням готівки є сукупність таких дій: фіксація повної суми фактичних надходжень готівки у фіскальних звітних чеках РРО (даних РК) та відображення на їх підставі готівки у КОРО. Невиконання будь-якої із цих дій є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність (абзац 3 статті 1 Указу №436/95).

Разом з тим за змістом пункту 6 глави 4 розділу ІІ Порядком реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, затвердженим Наказом Міністерства фінансів України 28.08.2013 N 417, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 19 вересня 2013 р. за N 1618/24150, який діяв до 26.07.2016 року (далі - Порядок N417) використання книги ОРО, зареєстрованої на РРО, передбачає: наявність книги ОРО на місці проведення розрахунків, де встановлено РРО; підклеювання фіскальних звітних чеків на відповідних сторінках книги ОРО; щоденне виконання записів про рух готівки та суми розрахунків, при цьому дані за сумами, отриманими від покупців (клієнтів), та дані за сумами, виданими покупцям (клієнтам), записуються окремо; у разі виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії здійснення записів за обліком розрахункових квитанцій; ведення обліку ремонтів, робіт з технічного обслуговування, а також перевірок конструкції та програмного забезпечення РРО у відповідному розділі книги ОРО.

Згідно з пунктом 9 глави 4 розділу ІІ Порядку №417 у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО. Графи 1 - 5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6 - 8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Як встановлено пунктом 10 глави 4 розділу ІІ Порядку №417 , якщо початок та закінчення одного циклу використання розрахункової книжки при відключенні електроенергії чи на період ремонту РРО припадають на різні робочі дні, то за кожний робочий день у розділі 3 книги ОРО на РРО здійснюються окремі записи, при цьому графи 1 - 2 заповнюються тільки в перший, а графа 8 - тільки в останній день одного циклу використання розрахункової книжки.

Крім того на підставі даних розрахункових квитанцій щоденно здійснюються записи в розділі 2; до запису за перший день слід включити дані про відповідні суми (графи 3 - 8) за контрольною стрічкою з початку робочого дня до моменту виходу з ладу РРО або відключення електроенергії. У записі за даними фіскального звітного чека, роздрукованого після відновлення роботи на РРО, необхідно зазначити, за які попередні дати підсумовані дані в цьому фіскальному чеку.

Сума готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків до початку робочого дня, вноситься суб`єктом господарювання протягом робочого дня або перебуває на місці проведення розрахунків на момент виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії, записується в корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службове внесення". Сума готівки, що вилучається суб`єктом господарювання протягом робочого дня з місця проведення розрахунків, записується у корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службова видача" (п. 7 глави 2 розділу III Порядку N417).

Отже, виходячи зі змісту наведених норм, у випадку, якщо на період відключення електроенергії чи ремонту РРО суб`єктом використовувалась розрахункова книга, то щоденні записи в розділі ІІ КОРО здійснюються на підставі даних розрахункових квитанцій.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 11.02.2019 по справі №821/377/17.

Виходячи з наведених законодавчих приписів, позивачем в день відключення електроенергії повинні вчинятися наступні дії:

-у розділі 3 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані під час відключення електроенергії;

-записи в корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службове внесення", сума готівки, що перебувала на місці проведення розрахунків на момент відключення РРО;

-у графу 2 Розділу 2 КОРО замість Z-звіту номер розрахункової книжки, що використовувалась під час відключення РРО, якщо наприкінці робочого дня фіскальний звітний чек не роздруковувався через вихід з ладу РРО або відключення електроенергії.

Зважаючи, що із наданих позивачем копій сторінок розділу 2 КОРО вбачається, що ним відповідні записи із зазначенням номеру розрахункової книжки під час відключення електроенергії не здійснювались, розрахункові квитанції не виписувалися, доказів вірного заповнення розділів 3 КОРО суду не надавалися, відповідно це свідчить про відсутність своєчасного і точного здійснення позивачем обліку готівкових коштів, що є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність, тому позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення- рішення № від 14.03.2019 не підлягає задоволенню.

Щодо несвоєчасного оприбуткування готівкових коштів у сумі 1527,68 грн., що стало підставою винесення відповідачем податкового повідомлення - рішення № від 14.03.2019.

Як зазначає позивач, 03.06.2018 вийшов з ладу комп`ютер (системний блок) в аптеці за адресою Мелітопольське шосе,99 (системний блок стартував та одразу перезапускався по колу).

Після виходу з ладу РРО через технічну несправність системного блоку проведення розрахункових операцій в аптеці за адресою Мелітопольське шосе, 99 протягом 03.06.2018 не здійснювалось.

04.06.2018 о 10:07 системний блок було доставлено на ремонт до ФОП ОСОБА_3 та повернуто з ремонту лише 05.06.2018.

Зазначені факти підтверджуються: копією бланка замовлення на ремонт БРЭА №24826 від 04.06.2018, копією акта №ОУ - 0000025 здачі - приймання робіт (надання послуг) від 05.06.2018, копією пояснювальної записки фармацевта ОСОБА_4 від 05.06.2018,які долучені до матеріалів справи.

05.06.2018 після одержання відремонтованого системного блоку за час роботи, що передував виходу РРО з ладу саме 03.06.2018 виконано Z-звіт №00366 та до розділу II «Облік руху готівки та сум розрахунків» книги ОРО №р/3 зроблено відповідний запис за 03.06.2018 де вказано саме Z-звіт №00366.

Отже, як стверджує позивач, не роздрукування Z-звіта №00366 саме 03.06.2018, а роздрукування його лише 05.06.2018 обумовлено об`єктивними обставинами, не залежними від позивача.

Надаючи оцінку правовідносинам які виникли, суд виходив з наступного.

Постанова Правління НБУ від 15.12.2004 року №637 втратила чинність 05.01.2018 на підставі Постанови Правління Національного банку України від 29.12.2018 №148, якою затверджено нову редакцію Положення про ведення касових операцій у національній валюті в Україні (далі - Положення №148). Постановою Правління Національного банку України від 24 травня 2018 року N 54 до Положення №148 внесено зміни і доповнення, які діють з 01.06.2018 року.

Відповідно до п.п.57-58 Розділу VI Положення №148 Державна фіскальна служба України (далі - контролюючий орган) під час проведення перевірок щодо дотримання порядку ведення операцій з готівкою установами/підприємствами застосовує вимоги розділу VI цього Положення.

Контролюючий орган за результатами проведеної перевірки складає акт про перевірку дотримання порядку ведення операцій з готівкою (далі - акт про перевірку) за формою, наведеною в додатку 8 до цього Положення.

Порушення і висновки, виявлені в результаті перевірки, зазначаються в розділах акта про перевірку.

На період виходу з ладу РРО та здійснення його ремонту або у разі тимчасового, не більше 7 робочих днів, відключення електроенергії, відповідно до cm. 5 Закону № 265, проведення розрахункових операцій здійснюється з використанням книги обліку розрахункових операцій та розрахункової книжки або із застосуванням належним чином зареєстрованого резервного реєстратора розрахункових операцій.

Порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій затверджено Наказом Міністерства фінансів України 14 червня 2016 року N 547, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 05 липня 2016 р. за N920/29050 (діє з 26.07.2016року, далі - Порядок N547).

Пунктом 9 глави 4 розділу II Порядку N547 зазначено, що в період виходу з ладу РРО (під час відключення електроенергії, в період ремонту РРО, тощо) у Розділі III КОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані в такий період. Графи 1 - 5 заповнюються до початку використання розрахункової книжки, графи 6 - 8 - до початку реєстрації розрахункових операцій за допомогою РРО після відновлення постачання електроенергії чи встановлення РРО після ремонту.

Сума готівки, що зберігається на місці проведення розрахунків до початку робочого дня, вноситься суб`єктом господарювання протягом робочого дня або перебуває на місці проведення розрахунків на момент виходу з ладу РРО чи відключення електроенергії, записується в корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службове внесення". Сума готівки, що вилучається суб`єктом господарювання протягом робочого дня з місця проведення розрахунків, записується у корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службова видача" (п. 7 глави 2 розділу III Порядку N547).

У графі 2 Розділу 2 КОРО замість номера Z-звіту вказується номер розрахункової книжки, що використовувалась під час відключення електроенергії або в період ремонту РРО, якщо наприкінці робочого дня фіскальний звітний чек не роздруковувався через відсутність електроенергії чи непрацездатність РРО» (Примітка до Додатку 1 Порядку N 547).

У Розділі 4 книги ОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються ремонти, роботи з технічного обслуговування, а також перевірки конструкції та програмного забезпечення РРО. Графи 1 - 5 заповнює особа, яка здійснює ремонт, технічне обслуговування або перевірку, графи 6 та 7 - працівник суб`єкта господарювання після відновлення працездатності РРО. У разі виходу РРО з ладу графи 1 та 2 заповнює працівник суб`єкта господарювання безпосередньо після виходу РРО з ладу. За потреби до Розділу 4 Книги ОРО може вноситися додаткова інформація (п. 11 глави 4 розділу II Порядку N547).

Виходячи з наведених законодавчих приписів, позивачем в день виходу з ладу РРО повинні вчинятися наступні дії:

-зробити запис в Розділі 4 КОРО про дату і час виходу з ладу РРО, та початок використання розрахункових квитанцій;

-в період виходу з ладу РРО у Розділі 3 КОРО, зареєстрованої на РРО, обліковуються розрахункові квитанції, використані в такий період;

-записати в корінець розрахункової квитанції з позначкою "Службове внесення" суму готівки що перебувала на місці проведення розрахунків на момент відключення РРО;

-зробити запис у графу 2 Розділу 2 КОРО замість Z-звіту номер розрахункової книжки, що використовувалась під час відключення РРО, якщо наприкінці робочого дня фіскальний звітний чек не роздруковувався через відключення РРО.

З наведеного вище та зважаючи, що із наданих позивачем копій сторінок розділу 2 КОРО вбачається, що ним відповідні записи із зазначенням номеру розрахункової книжки під час виходу з ладу РРО не здійснювались, розрахункові квитанції не виписувалися, доказів вірного заповнення розділів 3 та 4 КОРО суду не надавалися, відповідно це свідчить про відсутність своєчасного і точного здійснення позивачем обліку готівкових коштів, що є порушенням порядку оприбуткування готівки, за яке встановлена відповідальність, тому позовна вимога щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення- рішення № від 14.03.2019 не підлягає задоволенню.

Крім того, суд повністю погоджується з правовою позицією відповідача, що неможливості застосування статті 238 Господарського кодексу України оскільки застосування до платника податків штрафної (фінансової) санкцій за порушення вимог законодавства, що регулює обіг готівкових коштів, не тягне за собою ані припинення правопорушення, ані ліквідацію його наслідків, то така санкція за своїми ознаками не підпадає під визначення адміністративно-господарської.

Також суд погоджується з правовою позицією відповідача, щодо правомірності застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій на підставі Указу Президента України N9436/95.

12 червня 1995 року Президент України видав Указ N9 436/95 «Про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки», яким, зокрема, врегулював питання відповідальності суб`єктів господарювання за не оприбуткування (неповне та/або несвоєчасне оприбуткування) готівки в касах. Метою прийняття Указу № 436/95 є поліпшення стану готівкового обігу, визначення єдиних підходів до встановлення відповідальності за порушення суб`єктами підприємницької діяльності норм з регулювання обігу готівки та запобігання зловживанням під час здійснення операцій з готівкою, приховуванню доходів.

6 липня 1995 року органом законодавчої влади прийнято Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» № 265/95-ВР, положення розділу V якого визначають перелік порушень, за вчинення яких передбачено застосування фінансових санкцій.

За змістом розділу V вказаного Закону, так само як і положень інших законів України, законодавцем не визначено серед правопорушень не оприбуткування (неповне та/або несвоєчасне оприбуткування) готівки в касах та не встановлена відповідальність за таке діяння.

Таким чином, застосування до Позивача штрафних (фінансових) санкцій на підставі абзацу третього статті 1 Указу Президента України від 12 червня 1995 року N436/95 є правомірним та обґрунтованим.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.

Згідно вимог ст.139 КАС України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Віта С» ЛТД (71100, Запорізька область, м. Бердянськ, пр. Східний, буд.234, ) до Головного управління ДФС у Запорізькій області (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 166, ) відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення виготовлено в повному обсязі 06.05.2019.

Суддя О.В. Конишева