Справа № 260/1361/18
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 рокуЛьвів№ 857/3949/19

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Гуляка В.В., Гудима Л.Я.,

за участі секретаря судового засідання Федак С.Р.,

розглянувши у судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року (головуючого судді Микуляк П.П.) розглянуте у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород о 08 год. 47 хв. повний текст рішення складено 04.03.2019 у справі №260/1361/18 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Теміртранс-Захід» до Закарпатської митниці ДФС, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Брок-Тім» про визнання протиправним та скасування рішення про визнання коду товару,-

ВСТАНОВИВ:

ТзОВ «Теміртранс-Захід» 10.12.2018 звернулося в суд з позовом до Закарпатської митниці ДФС, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «Брок-Тім» в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення про визнання коду товару від 28.11.2018 №КТ-UA-2018 та скасувати протокол про порушення митних правил № 5424/30500/18 від 21.11.2018.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 22.01.2019 провадження в частині скасування протоколу про порушення митних правил № 5424/30500/18 від 21.11.2018 закрито.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 20.02.2019 позов задоволено повністю.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції Закарпатська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову. Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що згідно правила 1 Основних правил інтерпретації класифікації товарів, встановлених Законом України «Про митний тариф України», назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЕЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп. Так, товарна позиція 2709 відповідно до її найменування включає нафту та нафтопродукти сирі, одержані з бітумінозних порід (мінералів). За кодом класифікуються товари, які підпадають під опис «газовий конденсат природний». Виходячи з пояснень до товарної позиції 2709, додаткових пояснень до товарної під позиції 2709 00, до цієї товарної позиції включаються продукти, які мають природне (мінеральне) походження та після видобутку піддавались (або не піддавались) певним видам обробки, які істотно не змінюють основні властивості таких продуктів. Підставою для віднесення товару до товарної позиції 2709 є наявність документальної інформації щодо хімічного, фракційного складу товару, його фізико-хімічних характеристик, технології виробництва, яка дозволяє визначити види обробки, яким піддано товар, паспорт (сертифікату) родовища, технологічного регламенту на установку підготовки конденсату, документів від видобувної компанії із зазначенням способу видобування газового конденсати із свердловини та вуглеводного складу. Однак, природне походження товару не доведено, інформація щодо видів обробки, яким піддано товар, що є визначальним при класифікації товару в товарній позиції 2709 - відсутня. Імпортером не надано документів, які підтверджують, що імпортований товар є сирим нафтопродуктом товарної позиції 2709. не надання вищевказаної документальної інформації має наслідком класифікацію спірного товару у товарній позиції 2710.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в яких викладено заперечення щодо змісту і вимог апеляційної скарги.

В судовому засіданні апеляційного розгляду справи представники відповідача Василенко І.Ю., Повхан В.І. апеляційну скаргу підтримали з підстав зазначених у скарзі, просили рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити.

Представник позивача Князь С.С. проти апеляційної скарги заперечив, просив скаргу залишити без задоволення, а рішення суду без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Відповідно до приписів частини 3 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що 22.10.2018 декларантом ТОВ «Брок-Тім» до митного контролю та оформлення Закарпатській митниці ДФС, шляхом електронного декларування, подана митна декларація ІМ40 ДЕ від 22.10.2018 № UA305200/2018/031025 та товаросупровідні документи, а саме: накладна ЦІМ від 15.10.2018 № 09043-1, інвойс від 15.10.2018 № 070/10/2018, паспорт якості від 14.10.2018 б/н. По вказаній МД задекларовано товар «газовий конденсат природного походження…», що представляє собою суміш вуглеводнів сирий нафтопродукт, добутий природним шляхом зі свердловини Endrod Gas Plant (Угорщина), не є штучним продуктом, отриманим змішуванням різних фракцій нафтопродуктів 63843л./46950кг.) за кодом згідно УКТЗЕД (ставка мита 0 % не окладається акцизним податком) із заявленою митною вартістю 1018821,61 грн. Отримувачем товару є ТОВ «Теміртранс-Захід»). Згідно заявленого коду УКТ ЗЕД сплаті підлягали митні платежі в сумі 203764,32 грн. (в тому числі мито 0 грн., акцизний податок 0 грн., ПДВ 203764,32 грн.).

В ході здійснення митного контролю проведено огляд заявленого товару та відібрано проби та зразки для проведення лабораторних досліджень з метою перевірки правильності класифікації заявленого товару. За результатами перевірки зроблено висновок, що фактично, переміщуваний товар є «Нафтопродукт (середній дистилят) у вигляді прозорої безбарвної рідини із запахом нафтопродуктів, яка за хімічним складом являє собою суміш аліфатичних вуглеводнів з вмістом інших добавок/домішок (в тому числі ароматичні вуглеводні, тощо) та з експериментально встановленими у складі проби наступними показниками: тиск насичених парів становить 53,71 кПа; масова концентрація хлористих солей становить 0,01 мг/дм. куб.; масова частка сірки становить 0,00316 мас. %; густина проби при 15 град. С становить 728,1 кг/м. куб; густина проби при 20 град. С становить 724 кг/м. куб; температура спалаху проби в закритому тиглі нижче 0 град. С; механічних домішок та води застосованими методами не виявлено». Фракційний склад: температура початку кипіння 38 град. С.; температуру відгону 5 об.% - 52 град. С.; температура відгону 10 об.% - 60 град. С., температура відгону 50 об.% - 118 град. С; температура відгону 90 об.% - 241 град. С., температура кінця кипіння 271 град. С., при температурі 210 град. С переганяється 85 об.%; при температурі 250 град. С переганяється 91 об.%; при температурі 350 град. С переганяється 0 об.%; втрати 4 об%; залишок 2 об% і підлягає класифікації у товарній підкатегорії (ставка мита 0% та обкладається акцизним податком 183 Євро за 1 тис. літрів).

28.11.2018 Закарпатською митницею ДФС прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2018, в якому визначений код товару згідно УКТЗЕД: нафтопродукт (середній дистилят) у вигляді прозорої безбарвної рідини із запахом нафтопродуктів, яка за хімічним складом являє собою суміш аліфатичних вуглеводнів з вмістом інших добавок/домішок (в тому числі ароматичні вуглеводні, тощо): замість визначеного 2709 001000.

Вважаючи рішення відповідача про визначення коду товару протиправним позивач звернувся до суду з відповідними позовними вимогами.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Частина 2 статті 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 67 Митного кодексу України (далі - МК України) визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Згідно частин 1, 2, 4, 5 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД (далі Основні правила) передбачено, що класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

3. У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше (пункт 6 Основних правил).

Пунктом 10 Порядку роботи відділу номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці, митниці, відділу контролю митної вартості та номенклатури регіональної митниці, митниці при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Державної митної служби України від 07.08.2007 № 667, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2007 року за № 968/14235 (далі - Порядок № 667), встановлено, що рішення про визначення коду товару приймається відділом номенклатури та класифікації товарів регіональної митниці (відділом контролю митної вартості та номенклатури регіональної митниці) на підставі встановлених характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару згідно з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Митні органи України для цілей класифікації (кодування) товарів при митному оформленні використовують положення товарної номенклатури Митного тарифу України (УКТЗЕД), що затверджені Законом України «Про Митний тариф України» від 19.09.2013 № 584-VII.

Згідно із розділом V Митного тарифу України в товарній категорії 270900 «Нафта або нафтопродукти сирі, одержані з бітумінозних порід (мінералів)» у товарній підкатегорії класифікується газовий конденсат природний.

Згідно з Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджених наказом ДФС України від 09.06.2015 № 401 (далі - Пояснення), до цієї товарної позиції включається сира нафта, а також сира нафта, одержана з бітумінозних порід (мінералів), наприклад, із сланців, вапнякових порід, пісковиків, тобто природні продукти, незалежно від їхнього складу, одержані зі звичайних чи конденсатних покладів нафти або шляхом деструктивної перегонки бітумінозних мінералів. Одержані в такий спосіб сирі нафти включаються до цієї товарної позиції, навіть якщо вони піддавалися таким видам оброблення: (1) Декантації. (2) Знесолюванню. (3) Дегідратації. (4) Стабілізації для нормалізування тиску парів. (5) Видаленню дуже легких фракцій з метою повернення їх у нафтові поклади для підвищення якості дренажу і підтримки пластового тиску. (6) Доданню лише тих вуглеводнів, які були раніше одержані фізичними методами під час вищезгаданих процесів оброблення. (7) Будь-яким іншим незначним процесам перероблення за умови, що вони істотно не змінюють основні властивості продукту.

Ця товарна позиція охоплює також газові конденсати, тобто, сирі нафтопродукти, отримані при стабілізації природного газу, яка проводиться безпосередньо після його добування. Така операція складається з отримання, зазвичай, методом охолодження та дроселювання вуглеводнів, які конденсуються (як правило, це є фракції від С4 до С20) з вологого природного газу.

Натомість, у поясненнях до товарної позиції 2710 зазначено, що до першої частини «Первинні продукти» цієї товарної позиції включаються такі продукти, що піддавалися будь-якому обробленню, крім оброблень, що визначені в поясненні до товарної позиції 2709.

Так, до цієї товарної позиції включаються: (А) Відбензинена нафта (така, з-якої перегонкою були вилучені деякі більш легкі фракції), а також легкі, середні і важкі дистиляти з більш-менш широким фракційним складом, одержані шляхом перегонки або переробки сирої нафти, чи сирих нафтопродуктів, одержаних із бітумінозних порід. Ці нафтопродукти, які є більш-менш рідкими чи напівтвердими, складаються переважно з неароматичних вуглеводнів, таких як парафінові, циклопарафінові (нафтенові).

До них відносяться: бензин, уайт-спірит, гас, газойлі, мазути, веретенні та змащуючі масла, білі масла.

Таким чином, як зазначив суд першої інстанції, товарні позиції та є спорідненими, які охоплюють схожі нафтопродукти (вуглеводи), з тією різницею, що у категорію 2709 включається сирі нафтопродукти, щодо яких не здійснювалося будь-яке оброблення, а у групу 2710 включаються нафтопродукти, які піддавалися будь-якому обробленню, крім оброблень, що визначені в поясненні до товарної позиції 2709.

Як вбачається з наявних в матеріалах справи доказів, посадовою особою митного посту «Мукачево» здійснено відбір проб та направлено запит про проведення досліджень (аналізу, експертизи).

За результатами проведених лабораторних досліджень (висновок експерта Управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Департаменту податкових та митних експертиз ДФС від 26.11.2018 № 180, яким відповідач обґрунтував власне рішення про визначення коду товару) встановлено наступне. Пробу ідентифіковано як прозору безбарвну рідину, яка за хімічним складом являє собою суміш аліфатичних вуглеводнів з вмістом інших добавок/домішок (в тому числі ароматичні вуглеводні, тощо). Фракційний склад проби наведено в таблиці п.11.3. Температура спалаху проби в закритому тигля нижче 0 оС. Густина проби при 15 оС становить 728,1 кг/м3. Густина проби при 20 оС становить 724 кг/м3. Масова частка сірки в складі проби становить 0,00316 мас %. Тиск насичених парів проби становить 53,71 кПа. Масова концентрація хлористих солей в складі проби становить 0,01 мг/дм3. Механічних домішок та води в складі проби застосованими методами не виявлено.

Також зазначено що тлумачення результатів, отриманих в ході проведення досліджень щодо можливого віднесення товару до відповідного товарного угрупування, згідно з УКТЗЕД , виходять за межі уповноважень експертів ДПМЕ ДФС.

Відтак на переконання суду апеляційної інстанції, конкретний вид нафтопродукту, наданого на експертне дослідження, фактично таким не встановлено. При тому, що питання, що мають вирішальний характер для визначення коду УКТЗЕД, як і зазначив суд першої інстанції, у висновку залишені без належної відповіді, в зв`язку з чим даний висновок не вбачається як повний та достовірний.

Разом з цим згідно наявного в матеріалах справи Висновку Державного підприємства «Науково-дослідний інститут нафтопереробної та нафтохімічної промисловості «МАСМА» Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 02.11.2018 № 254, наданий на експертизу товар (що заявлений до митного оформлення) відноситься до продуктів, які мають властивості, характерні для сирої нафти (наприклад відповідні показники питомої густини, кривої перегонки, концентрації хлористих солей, вмісту н-парафінів та ароматичних вуглеводнів тощо). Наведені в протоколі випробувань від 01.10.2018 року № 218/П-18 газового конденсату значення цих показників підтверджують відношення даного продукту до продукту природного походження. Згідно з протоколом Випробувального центру, наданий на дослідження продукт має густину (при температурі 20оС) 727,0 кг/м3, не містить води та механічних домішок. За результатами досліджень 81,0% об. (включаючи втрати) досліджуваного продукту переганяється при температурі 200оС, кипіння припиняється при температурі 275 оС, залишок у колбі становить 1,5 %. Ці дані свідчать, що представлений продукт є сумішшю легких та середніх дистилятів. Масова концентрація хлористих солей становить 0,383 мг/дм3 відповідно, що вказує на його належність до сирих вуглеводнів. Кипіння нафтопродукту починається при температурі 31,0оС, а тиск насичених парів становить 75,5 кПа, об`ємна частка газоподібних: етану (2,3 %), пропану (3,5 %), бутанів (7,6 %) та рідких вуглеводнів (86,4 %) вказують на його належність до суміші газоподібних (фр.С2-С4) та рідких (вр.С5-С16) вуглеводнів, які є характерними саме для газових конденсатів природних. Об`ємний вміст нормальних парафінів в кількості 36,8 % та ароматичних вуглеводнів в кількості 11,5 % також характерний саме для газових конденсатів природних. Наприклад, об`ємний вміст ароматичних вуглеводнів у бензинах складає до 35-42%.

Враховуючи викладене, керуючись додатковим поясненням до товарних підкатегорій , досліджуваний нафтопродукт слід класифікувати в наступній товарній позиції УКТ ЗЕД: 2709 Нафта або нафтопродукти сирі, одержані з бітумінозних порід (мінералів): газовий конденсат природний.

Керуючись наведеним вище колегія суддів дійшла висновку, що у позивача наявні документи постачальника товару, подані митному органу разом з митною декларацією № UA305200/2018/031025, зокрема, контракт, інвойс, сертифікат походження товару, паспорт якості виробника та інформацію про газовий конденсат, свідчать, що отриманий позивачем товар є саме газовим конденсатом і його класифікація здійснена постачальником товару за кодом УКТ ЗЕД .

За таких обставин суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що встановлені під час проведеного митницею дослідження результати не дають підстав для спростування доводів декларанта та наданих ним для підтвердження доводів документів про те, що зазначений товар є газовим конденсатом.

Наведене також узгоджується із позицією викладеною у постанові Верховного суду України від 31.01.2018 по справі № 804/5227/17, де досліджувалося питання оформлення конденсату газового природного та визначення коду такого товару відповідно до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД) як та досліджено відмінності від іншого коду товару.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Згідно пунктів 16, 17 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «TOB «Полімерконтейнер» проти України» («Polimerkonteyner, TOV v. Ukraine», заява № 23620/05), Суд наголошує, що першою і найбільш важливою вимогою статті 1 Першого протоколу є те, що будь-яке втручання з боку органів державної влади у мирне володіння майном має бути законним (див. рішення у справі «Ятрідіс проти Греції» (Iatridis v. Greece) [ВП], № 31107/96, п. 58, ЄСПЛ 1999-II). Умова законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справах «Хентріх проти Франції» (Hentrich v. France), від 22 вересня 1994 року, п. 42, серія А № 296-А, та «Кушоглу проти Болгарії» (Kushoglu v. Bulgaria), № 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Крім того, будь-яке втручання, включаючи те, яке виникло в результаті заходів для забезпечення сплати податків, не повинно порушувати «справедливого балансу» між вимогами загальних інтересів суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Важливість забезпечення такого балансу в цілому відображається в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не буде досягнуто, якщо на зацікавлену особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших авторитетних джерел, рішення у справі «Спорронґ і Льоннрот проти Швеції» (Sporrong and Lonnroth v. Sweden), від 23 вересня 1982 року, пп. 69-73, серія А №52).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, судом апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі «Проніна проти України» (Рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006). Зокрема, у пункті 23 рішення Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи, що і зроблено апеляційним судом переглядаючи рішення суду першої інстанції, аналізуючи відповідні доводи скаржника.

Колегія суддів дійшла висновку, що враховуючи наведене вище, суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими твердження апелянта про правомірність оскарженого рішення про визначення коду товару, а тому судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, позов задоволено правомірно, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Підстав для розподілу судових витрат за наслідками апеляційного перегляду рішення суду першої інстанції на підставі статті 139 КАС України у апеляційного суду немає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Закарпатської митниці ДФС залишити без задоволення.

Рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 20 лютого 2019 року у справі №260/1361/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді В.В. Гуляк

Л.Я. Гудим

Повний текст постанови складено 31.05.2019