Справа № 640/8904/19
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 травня 2019 року м. Київ № 640/8904/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Донець В.А., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовомГоловного управління Пенсійного фонду України в м. Києві
доГоловного територіального управління юстиції у місті Києві
провизнання неправомірними дій, скасування постанови
ВСТАНОВИВ:

Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом про:

визнання дій Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в м. Києві в особі державного виконавця Бялого М.Г. щодо накладення штрафу на Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві неправомірними;

скасування постанови про накладення штрафу від 07.05.2019 винесену по виконавчому провадженні № 3691374 у розмірі 5100,00 грн. в повному обсязі.

Відповідно до частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в позовній заяві зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) <...> сторін та інших учасників справи, їх місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) <...>; реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) <...> (пункт 2); зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги <...> (пункт 4); перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви <...> (пункт 8).

Згідно з частиною шостою статті 160 КАС України якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Як убачається зі змісту позовної заяви, представником позивача наведених вимог не дотримано: позовна заява не містить інформації про представника відповідно до вимог частини шостої статті 160 КАС України; не зазначено перелік документів доданих до позовної заяви; відповідачем визначено Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, проте позовні вимоги заявлені до Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у м. Києві, в особі державного виконавця Бялого М.Г.

Відповідно до частини третьої статті 287 КАС України відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець. Позивачем вимог щодо визначення відповідача не дотримано.

Відповідно до статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга). Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя).

Статтею 287 КАС України визначено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб (частина перша). Позовну заяву може бути подано до суду в десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів (пункт 1 частини другої).

У позовній заяві зазначено, що постанова державного виконавця від 07.05.2019 у виконавчому провадженні №57778046 надійшла 11.05.2019, однак до суду позовну заяву подано 22.05.2019, тобто з порушенням строків. Водночас позовна заява не містить обґрунтувань звернення до суду в межах строків визначених КАС України.

Відповідно до частини першої статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У позовній заяві представник Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві просить звільнити позивача від сплати судового збору.

Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

На думку суду, клопотання є необґрунтованим, оскільки на підтвердження неможливості сплати судового збору в зв`язку з відсутністю бюджетного фінансування не надано жодних доказів, у тому числі доказів, які б свідчили про вчинення дій щодо звернення до розпорядника коштів з метою отримання фінансування для сплати судового збору.

Крім того, ухвалою Верховного Суду від 10.01.2018 у справі №К/9901/254/18 висловлено позицію, за якою Пенсійний фонд України та його органи не є суб`єктами, на яких розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати. Аналогічна правова позиція викладена в ухвалах Верховного Суду від 10.01.2018 у справі № К/9901/12/18, від 12.01.2018 у справах №К/9901/2132/18, №К/9901/2135/18, №К/9901/2131/18, та №К/9901/2134/18.

З огляду на викладене суд не вбачає підстав для задоволення клопотання представника позивача про звільнення від сплати судового збору.

Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (з наступними змінами та доповненнями) за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру справляється судовий збір у розмірі: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі: 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" від 23.11.2018 №2629-VIIІ з 01.01.2019 встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1921,00 грн.

Частиною третьою статті 6 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем заявлено одну немайнову вимогу, про визнання протиправними дій Відділу примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного управління юстиції у м. Києві, та вимогу майнового характеру на суму 5100,00 грн. Отже, судовий збір становить 3842,00 грн.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачеві необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням дати та номера справи, до якої долучити:

позовну заяву, яка повинна відповідати вимогам статті 160 КАС України в частині зазначення інформації про представника відповідно до вимог частини шостої статті 160 КАС України та визначення змісту позовних вимог з урахуванням вимог статті 287 КАС України, зазначення переліку документів доданих до позовної заяви;

документ про сплату судового збору в розмірі 3842,00 грн., на рахунок Окружного адміністративного суду міста Києва за такими платіжними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печерському районі міста Києва, код отримувача (код 38004897), банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО 899998), рахунок отримувача 4021, код класифікації доходів бюджету 22030101, призначення платежу "Судовий збір, за позовом (назва позивача, в адміністративній справі №640/8904/19), Окружний адміністративний суд міста Києва, код 34414689.

Виправлену позовну заяву слід подати до суду з доказами надіслання примірника позовної заяви відповідачу.

Вказані недоліки позовної заяви позивачу необхідно усунути протягом десяти днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити позивачу в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Залишити позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в місті Києві без руху.

Надати позивачу десять днів з дня наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено оскарження ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суддя В.А. Донець