Справа № 2040/7684/18
Суддя: Бенедик А.П.
Дата ухвалення: 2019-05-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2019 р.Справа № 2040/7684/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бенедик А.П.,

Суддів: Гуцала М.І. , Донець Л.О. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду в м. Харкові адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Біленський О.О.) від 21.01.2019 року (повний текст рішення складено 31.01.2019 р.) по справі № 2040/7684/18

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Національної поліції в Харківській області, треті особи Начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Генерал поліції третього рангу ОСОБА_2 , Головне управління Державної казначейської служби у Харківській області

про скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, треті особи Начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Генерал поліції третього рангу ОСОБА_2 , Головне управління державної казначейської служби в Харківській області, в якому просив:

- скасувати п.1 наказу Національної поліції України Головного Управління Національної поліції в Харківській області №995 від 22.08.2018 року в частині - за порушення службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні вимог підпункту 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, абзаців 1, 4 ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", помічника чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_1 . звільнити зі служби в Національній поліції України;

- поновити сержанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді помічника чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області з 04.07.2017 року;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Харківській області нарахувати та виплатити на користь позивача грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 04.09.2018 року по день фактичного поновлення на посаді.

В обґрунтування позовних вимог вказує, що працював помічником чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВН ГУНП в Харківській області сержант поліції, в ОВС з 27.12.2013 року, в національній поліції України з 07.11.2015 року, на посаді з 20.06.2017 року. На виконання вимог ст.75 Закону України "Про Національну поліцію" розділу ІХ Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2015 №1625 та листа Національної поліції України від 26.01.2018 №1053/01/12-018 "Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України", наказом ГУНП в Харківській області від 14.05.2018 року №761 "Про направлення на стажування працівників ГУНП в Харківській області" позивач був направлений до ГУНП в Донецькій області для стажування в період з 19.05.2018 року до 19.08.2018 року. 04.09.2018 року позивач був звільнений зі служби в Національній поліції на підставі наказу ГУНП № 242 о/с від 04.09.2018 року за наслідками висновку службового розслідування відносно працівників ГУНП в Харківській області від 16.08.2018 року. Вважаючи, що складений за результатами проведення службового розслідування висновок не відповідає фактичним обставинам справи, а прийнятий на підставі цього висновку оскаржуваний наказ є незаконним, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись із судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 року та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги посилається на прийняття оскаржуваного рішення з порушенням норм матеріального, невідповідність висновків суду фактичним обставинам, що призвело до неправильного вирішення справи.

Вказує, що в ході службового розслідування не підтверджено належними і допустимими доказами факт перебування позивача у нетверезому стані. Вважає, що висновок службового розслідування на підставі якого позивача звільнено зі служби ґрунтується виключно на припущеннях. Наявність підписів в книгах видачі зброї та проходження інструктажу породжує обґрунтовані сумніви щодо виявлення стану сп`яніння при заступанні на службу.

Відповідач надав письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції заперечував проти апеляційної скарги та просив відмовити в її задоволенні.

Представники третіх осіб у судове засідання не прибули, про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені у визначеному законом порядку.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи, що позивач працював помічником чергового СРПП № 3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВН ГУНП в Харківській області. Відповідно до записів у трудовій книжці позивач проходив службу в органах внутрішніх справ з 27.12.2013 року, з подальшим прийняттям на службу до Національної поліції.

На виконання вимог ст.75 Закону України "Про Національну поліцію", розділу ІХ Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції, затвердженого наказом МВС України від 24.12.2015 №1625, та листа Національної поліції України від 26.01.2018 №1053/01/12-2018 "Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України", наказом ГУНП в Харківській області від 14.05.2018 №761 "Про направлення на стажування працівників ГУНП в Харківській області", позивача було направлено до ГУНП в Донецькій області для стажування в період з 19.05.2018 року до 19.08.2018 року.

22.07.2018 року від Головного управління Національної поліції в Донецькій області до Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшло повідомлення про те, що цього ж дня зазначені працівники поліції були виявлені в стані алкогольного сп`яніння під час заступання на службу в Великоновосілківському відділенні поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області. Аналогічного змісту 30.07.2018 року до Головного управління Національної поліції в Харківській області надійшов лист начальника Головного управління Національної поліції в Донецькій області.

Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області від 23.07.2018 року № 1189 призначено службове розслідування для встановлення відсутності або наявності в діях працівників фактів порушення службової дисципліни, причин та умов, що передували вчиненню ними зазначених дій або сприяли та спонукали до цього, забезпечення повного, усебічного і об`єктивного дослідження обставин події та з урахуванням вимог п. 2.1 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12.03.2013 № 230, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 за №541/23073.

Начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області 16.08.2018 року затверджено висновок службового розслідування відносно працівників ГУНП в Харківській області.

Відповідно до висновку службового розслідування, інспектор ВІОС УКЗ ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції Лютий В.В. за результатами розгляду матеріалів службового розслідування вважав би службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Харківській області під час проходження стажування в ГУНП в Донецькій області закінченим; за порушення службової дисципліни, що виразилося в ігноруванні вимог підпункту 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, абзацу 1, 4 ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п.1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", помічника чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції ОСОБА_1 притягнуто до відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції України.

За порушення службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні вимог п.п 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, абзаців 1, 4 ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", помічника чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області сержанта поліції Старікова В.І. наказом від 22.08.2018 року №995 ГУНП у Харківській області "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності" звільнено зі служби в Національній поліції України.

Не погоджуючись із правомірністю звільнення, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість встановлених за наслідком проведеного службового розслідування порушень позивачем службової дисципліни в частині перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння та як наслідок правомірності притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення зі служби в Національній поліції.

Колегія суддів погоджується з даними висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон України №580-VIII).

Згідно частини 1 статті 8 Закону України № 580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Пунктами 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону України № 580-VIII встановлено, що поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Частиною 1 статті 64 Закону України № 580-VIII передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".

Згідно пункту 6 частини 1 статті 77 Закону України № 580-VIII, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до пункту 4 розділу ХІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України №580-VIII, до приведення законодавства України у відповідність із цим Законом акти законодавства застосовуються в частині, що не суперечить цьому Закону.

Пунктом 9 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України "Про Національну поліцію" від 23.12.2015 № 901-VIII встановлено, що до набрання чинності Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України" (далі - Дисциплінарний статут).

Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України визначає сутність службової дисципліни, обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ України стосовно її дотримання, види заохочень та дисциплінарних стягнень, порядок і права начальників щодо їх застосування, а також порядок оскарження дисциплінарних стягнень.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України. Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.

У відповідності до ст. 2 Дисциплінарного статуту, дисциплінарний проступок - невиконання чи неналежне виконання особою рядового або начальницького складу службової дисципліни.

Стаття 5 Дисциплінарного статуту встановлює, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За приписами ст. 7 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.

Порядок накладення дисциплінарних стягнень визначено статтею 14 Дисциплінарного статуту, відповідно до якої, з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування.

Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Забороняється проводити службове розслідування особам, які є підлеглими порушника, а також особам - співучасникам проступку або зацікавленим у наслідках розслідування. Розслідування проводиться за участю безпосереднього начальника порушника.

Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України.

Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення.

Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ.

Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено.

Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо.

При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо.

Перевіряючи правомірність підстав призначення службового розслідування, його проведення та складання за його результатами висновків, колегія суддів зазначає наступне.

На час спірних правовідносин, порядок проведення службового розслідування стосовно особи (осіб) рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ у разі надходження до органів та підрозділів внутрішніх справ України, навчальних закладів та науково-дослідних установ системи Міністерства внутрішніх справ України відомостей про вчинення нею (ними) дій, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, оформлення результатів службового розслідування та прийняття за ними рішення, а також компетенцію структурних підрозділів та посадових осіб органів внутрішніх справ України (далі - ОВС) при його проведенні був визначений Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.03.2013 № 230 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 02.04.2013 р. за №541/23073 (далі - Інструкція № 230).

Згідно п.2.1 розділу ІІ Інструкції №230, підставами для проведення службового розслідування є порушення особами РНС службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами РНС діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб РНС і можуть викликати суспільний резонанс.

Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 2.6 Інструкції №230).

Відповідно до пункту 5.1 Інструкції №230, службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності за мотивованим рапортом (доповідною запискою) виконавця або голови комісії визначений строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Згідно із пунктом 5.3. Інструкції №230, завершення службового розслідування визначається датою затвердження начальником, який призначив службове розслідування, висновку за результатами службового розслідування (далі - висновок службового розслідування).

Відповідно до п.8.1 Інструкції №230, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) РНС скоїла(и) дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, персональні дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах внутрішніх справ і на займаній посаді - з дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), характеристику особи (зокрема, про наявність або відсутність у неї діючих дисциплінарних стягнень), винної в учиненні дисциплінарного проступку, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам; наявність причинного зв`язку між неправомірними діяннями особи РНС та їх наслідками; умови, що передували скоєнню дисциплінарного проступку або спонукали до цього; вимоги законодавства або посадові обов`язки, які було порушено; наявність вини особи (осіб) РНС, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного (п.8.3 Інструкції №230).

Як вбачається зі змісту висновку службового розслідування від 16.08.2018 року, згідно з розстановкою нарядів Великоновосілківського відділення поліції на 22.07.2018 та рапорту начальника сектору превенції Великоновосілківського відділення поліції майора поліції Луценка О.В. старший лейтенант поліції Писаренко Д.В., сержанти поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_4 . 22.07.2018 року близько 08:00 години прибули до Великоновосілківського відділення поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області для заступання в добовий наряд.

Під час проведення інструктажу майором поліції ОСОБА_5 , зокрема, у позивача були виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Позивача було знято з наряду та запропоновано пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння у Великоновосілківській центральній районній лікарні Донецької області, від чого позивач відмовився, зазначені обставини підтверджені відеозаписом.

Згідно з наказом ГУНП в Донецькій області від 23.07.2018 №1903, стажування сержанта поліції ОСОБА_1 у ГУНП в Донецькій області було припинено.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що 15.08.2018 з метою уточнення обставин події в телефонній бесіді був опитаний майор поліції ОСОБА_5 та 15.08.2018 року був опитаний старший інспектор СКЗ Великоновосілківського відділення поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області Цюцюра О.В.

Вказані особи були опитані з приводу зазначених обставин та пояснили, що були присутні під час фіксації факту перебування сержанта поліції ОСОБА_3 у стані алкогольного сп`яніння, а саме мав почервонілі очі, запах алкоголю з порожнини рота та нечітку мову. Останньому було запропоновано пройти медичній огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що він відмовився, з приводу чого складено акт відмови від проходження медичного огляду.

З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що позивача під час проведення службового розслідування було опитано та він пояснив, що 22.07.2018 заступив на добове чергування в Великоновосілківському відділенні поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області. Після проведення інструктажу він отримав вогнепальну зброю та спецзасоби та разом зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 та сержантом поліції ОСОБА_4 попрямував до магазину, щоб купити цигарки. Через декілька хвилин йому подзвонили з чергової частини Великоновосілківського відділенні поліції та повідомили, що їм необхідно повернутись до підрозділу. По прибуттю до відділення поліції майор поліції ОСОБА_5 повідомив їм, що до чергової частини надійшло повідомлення про те, що на перехресті вулиць Пушкіна та Гагаріна у смт Велика Новосілівка Донецької області перебувають троє працівників поліції, і один з них у стані алкогольного сп`яніння. Після цього майор поліції ОСОБА_5 наказав їм здати вогнепальну зброю та спецзасоби і повідомив, що вони зняті з наряду. За даним фактом їм запропонували пройти медичний огляд на стан алкогольного сп`яніння у Великоновосілківській центральній районній лікарні Донецької області за допомогою алкотестера. Однак вони відмовились від проходження медичного огляду, оскільки ставлять під сумнів якість показників алкотестера, та запропонували надати для аналізу свою кров та сечу, на що працівники лікарні їм відмовили.

Зі змісту висновку службового розслідування вбачається, що під час проведення службового розслідування вивченням книги розстановки нарядів Великоновосілківського відділення поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області від 22.07.2018 виявлено запис про те, що старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , сержанти поліції Старіков В.1. та ОСОБА_4 вогнепальну зброю не отримували, що суперечить поясненням останніх.

Під час проведення службового розслідування старшому лейтенанту поліції Писаренку Д.В., сержантам поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_4 було запропоновано пройти опитування з використанням поліграфа для встановлення наявності або відсутності вживання останніми алкогольних напоїв напередодні або в день заступання на службу, а саме 22.07.2018. Сержант поліції ОСОБА_1 від проходження опитування за допомогою поліграфа відмовився, про що ВІОС УКЗ ГУНП в Харківській області 02.08.2018 та 03.08.2018 було складено відповідні рапорти.

Отже, за результатами службового розслідування встановлено, що помічник чергового СРПП №3 Печенізького відділення поліції Чугуївського ВП ГУНП в Харківській області сержант поліції ОСОБА_1 , знаходячись на стажуванні у Великоновосілківськогому відділенні поліції Волноваського ВП ГУНП в Донецькій області, 22.07.2018 прибув на службу у стані алкогольного сп`яніння. Тим самим у діях сержанта поліції ОСОБА_1 вбачаються порушення службової дисципліни, що виразилося в ігноруванні підпункту 6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, абзацу 1, 4 ст. 7 Дисциплінарного статуту ОВС України, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", в частині дотримання норм професійної та службової етики та дотримання законодавства України.

Як встановлено під час судового розгляду справи підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слугувало встановлення обставин порушення ним службової дисципліни, що виразилось в ігноруванні положень Правил етичної поведінки поліцейських, Дисциплінарного статуту ОВС України та положень Закону України "Про Національну поліцію" шляхом прибуття для несення служби у нетверезому стані.

Національна поліція є центральним органом виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку, то беззаперечним є той факт, що на працівників поліції покладається підвищена відповідальність.

Вступаючи на службу в поліцію, поліцейський урочисто складає текст Присяги на вірність Українському народові, "усвідомлюючи свою високу відповідальність" (ч. 1 ст.64 Закону України "Про Національну поліцію").

Відповідно до положень пп. 6 п.2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Колегія суддів зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно - правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як в службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги.

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Отже, законодавець висуває підвищені вимоги до поліцейського, що пов`язано з особливим статусом Національної поліції, а також спрямованістю діяльності поліції на служіння суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, підтримання публічної безпеки і порядку.

Працівник поліції не має права використовувати своє службове становище в особистих інтересах або в інтересах інших осіб. Працівнику поліції слід уникати особистих зав`язків, фінансових і ділових взаємовідносин, що можуть вплинути на неупередженість і об`єктивність виконання професійних обов`язків, скомпрометувати його як працівника поліції.

У свою чергу, недотримання поліцейським вищезазначених вимог є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення.

Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п. 38).

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги . Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Проаналізувавши матеріали службового розслідування колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про підтвердження висновків відповідача стосовно допущення позивачем порушення службової дисципліни в частині перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння, що підтверджується поясненнями майора поліції ОСОБА_5 , старшим інспектором поліції Цюцюри О. В . та відмовою позивача у проходженні медичного огляду на стан алкогольного сп`яніння, про що працівниками Великоновосілківського відділення поліції та Великоновосліківської ЦРЛ складено акт від 22.07.2018.

Позивачем зазначені обставини не спростовані ані під час судового розгляду справи в суді першої інстанції, ані в поданій ним апеляційній скарзі на судове рішення.

Посилання позивача на те, що він відмовився від огляду на стан алкогольного сп`яніння із застосуванням алкотестера "Драгер-6810", а також на те, що після відмови він прибув до Великоновосілківській ЦРЛ задля здачі своїх біологічних зразків на аналіз для встановлення стану сп`яніння, проте лікарі відмовилися від відібрання таких зразків, колегія суддів оцінює критично, оскільки зазначені факти не знайшли свого підтвердження.

З наявних у матеріалах справи доказів не вбачається, що позивачу було запропоновано здійснити медичний огляд за допомогою алкотестера та що позивач відмовився від проходження огляду саме у такий спосіб.

Судом першої інстанції вірно встановлено, що передбачена чинним законодавством процедура перевірки обставин порушення службової дисципліни та накладення дисциплінарного стягнення відповідачем дотримана. Також, перед застосуванням дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення відповідачем повною мірою враховано тяжкість правопорушення, обставини за яких вони скоєні, та враховано ставлення позивача до виконання своїх службових обов`язків.

Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність та обґрунтованість застосування відповідачем до позивача такого виду дисциплінарного стягнення, як звільнення.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 77 та ч. 1 ст. 90 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, в суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Колегія суддів зазначає, що позивачем, як під час розгляду справи у суді першої інстанції так і під час її апеляційного перегляду, не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості заявлених позовних вимог.

Натомість, відповідач, будучи суб`єктом владних повноважень та заперечуючи проти позову, довів правовірність звільнення позивача з посади.

В силу ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що при звільненні позивача з посади відповідач діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а також з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження йому надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), добросовісно та розсудливо.

Таким чином, оскаржуваний наказ про звільнення позивача зі служби в Національній поліції України є законним та скасуванню не підлягає.

Також, оскільки позовні вимоги з приводу поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу є похідними від вимоги про визнання протиправним та скасування наказу про звільнення, то вони також не підлягають задоволенню.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

З огляду на вищевикладене, колегія суддів вважає, що оскаржувана постанова суду першої інстанції відповідає вимогам ч. 1 ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для її скасування та задоволення апеляційних вимог апелянта, позивача у справі.

Згідно ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326, 327 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.01.2019 року по справі №2040/7684/18 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області треті особи Начальник Головного управління Національної поліції в Харківській області Генерал поліції третього рангу ОСОБА_2 , Головне управління Державної казначейської служби у Харківській області про скасування наказу, поновлення на посаді, зобов`язання вчинити певні дії залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за винятком випадків передбачених статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя (підпис)А.П. Бенедик
Судді(підпис) (підпис) М.І. Гуцал Л.О. Донець
Повний текст постанови складено 31.05.2019 року