Справа № 160/5146/19
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2019-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД УХВАЛА
06 червня 2019 р.Справа №160/5146/19
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровської області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, -
04 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру в Дніпропетровської області про:
- визнання протиправною бездіяльності Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області, яка полягає у невиконанні обов`язку із затвердження протягом встановленого вимогами законодавства строку для затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки кадастровий номер НОМЕР_1 гр. ОСОБА_1 для ведення особистого селянського господарства на території Личківськой сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області (за межами населених пунктів).
- зобов`язання Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області затвердити проект землеустрою та передати у власність гр. ОСОБА_1 земельну ділянку кадастровий номер НОМЕР_1 для ведення особистого селянського господарства на території Личківськой сільської ради Магдалинівського району Дніпропетровської області (за межами населених пунктів).
Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом заборони Головному управлінню Держгеокадастру у Дніпропетровській області здійснювати дії щодо передачі земельної ділянки з кадастровим номером НОМЕР_1 до комунальної власності Личківської сільської об`єднаної територіальної громади та заборони органам, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно, здійснювати реєстрацію переходу права власності на вказану земельну ділянку.
Частиною 1 ст.42 КАС України визначено, що учасниками справи є сторони, треті особи.
Згідно з ч.1 ст.55 КАС України сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Частиною 1 ст.57 КАС України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.
За приписами ч.4 ст.59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданими відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».
Відповідно до положень ч.5-6 ст.59 КАС України відповідність копії документа, що підтверджує повноваження представника, оригіналу може бути засвідчена підписом судді. Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи.
Таким чином, особа має право на звернення до адміністративного суду через представника лише на підставі документу, що посвідчує його повноваження у визначеному законом порядку.
Згідно зі ст.26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги.
Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.
Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.
Згідно з приписами ч.4 ст.26 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.
Відповідно до п.4 «Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів», затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 року №36, зі змінами і доповненнями (далі Положення №36), яке застосовується до ордерів, виготовлених у паперовій формі, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням.
Згідно з п.14 Положення №36 ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги останній, або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.
Аналогічні норми містяться у Положенні про ордер на надання правничої (правової) допомоги у новій редакції, затвердженому рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 року №41, яке застосовується до ордерів, згенерованих на офіційному веб-сайті НААУ, пунктами 10,11 якого визначено, що ордер, який видається адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням, обов`язково має містити підпис адвоката, який надає правничу (правову) допомогу на підставі цього ордера, та підпис керівника адвокатського бюро, адвокатського об`єднання і скріплений печаткою юридичної особи. Ордер, встановленої цим Положенням форми, є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта.
Виходячи з наведених норм, повноваження адвоката підтверджуються в порядку, встановленому законом, оригіналом ордеру, виготовленого на паперовому бланку або згенерованого на офіційному веб-сайті НААУ.
Наведені вище норми не містять правил відносно того, що повноваження адвоката можуть бути підтверджені копією ордеру, навіть якщо допустити її засвідчення належним чином.
Інші замінники та форми відтворення змісту цього документа (копії ордера, зокрема, завірені адвокатом) не замінюють обов`язку надавати ордер, як єдиний, унікальний та основний вид цього документу, який і є юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 27.11.2018 року у справі №826/5357/17, в ухвалі Верховного Суду від 31.10.2018 року у справі №9901/847/18, в ухвалі Верховного Суду від 20.02.2019 року у справі №345/2054/18.
В контексті наведеного слід додати, що Верховний Суд у постанові від 18.10.2018 року у справі №811/1507/18, зокрема у п.24 постанови, зазначив, що повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені оригіналом ордеру, виданого на ведення справи в суді, або довіреністю.
Як вбачається із заяви про забезпечення позову, остання підписана адвокатом, при цьому на підтвердження повноважень представника до позовної заяви додано копію ордеру серії ДП № 259/017.
Окрім того, надана копія ордеру, виготовленого на паперовому бланку не містить зворотного боку ордеру, на якому відповідно до п.14 Положення № 36 вказуються відомості про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги.
Отже, в силу вимог ч.4 ст.59 КАС України та вищевикладеного, такі копії не є юридично значимими документами на підтвердження повноважень адвоката, а відтак повноваження адвоката діяти від імені позивача у даній справі, зокрема подавати до суду заяву про забезпечення позову, підписувати процесуальні заяви від імені та в інтересах позивача, не підтверджені в установленому законом порядку.
Таким чином суд дійшов висновку, що заява позивача про забезпечення позову підписана неуповноваженою на це особою.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 167 КАС України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Суд звертає увагу на те, що згідно з ч. 2 ст. 167 КАС України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
В свою чергу, відповідно до ч.7 ст.154 КАС України, суд, встановивши, що заяву про забезпечення позову подано без додержання вимог статті 152 цього Кодексу, повертає її заявнику без розгляду, про що постановляє ухвалу.
Згідно з ч.6 ст.7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону).
За таких обставин, враховуючи, що заяву про забезпечення позову подано не уповноваженою особою, суд доходить висновку, що вказана заява підлягає поверненню заявнику без розгляду.
На підставі викладеного, керуючись статтями 7, 152, 154, 167, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернути заявнику без розгляду разом із додатками.
Копію ухвали надіслати заявнику.
Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили відповідно до вимог ст. 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. ст. 293, 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Царікова