Справа № 2а-7380/12/2670
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2012-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Київ

02 серпня 2012 року 12 год. 17 хв. № 2а-7380/12/2670

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючої судді Блажівської Н.Є., при секретарі судового засідання Томилець Ю.Г., розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу

За позовом Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт»
до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві
провизнання незаконною та скасування постанови

У судовому засіданні 2 серпня 2012 року відповідно до пункту 3 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України проголошено вступну та резолютивну частину Постанови.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Кооператив по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт»(надалі також -«Кооператив «Кронштадт`або «Позивач») звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві (надалі також -«Інспекція», або «Відповідач») про визнання незаконною та скасування Постанови від 17 травня 2012 року № 88/12 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (надалі також -«Постанова»).

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржувана Постанова винесена необґрунтовано, з порушенням вимог чинного законодавства України, на підставі безпідставних висновків та невірного застосування норм законодавства, а тому підлягає скасуванню.

Як зазначила в судовому засіданні представник Позивача, об`єкти, які знаходяться на території кооперативу не є об`єктами самовільної будови, оскільки їх будівництво відбувалось в період з 1976 року по 1991 рік.

Також, як звернула увагу представник Позивача, експлуатація гаражів здійснюється членами кооперативу, які і використовують гаражі на підставі членства та на підставі права власності. Крім того, на території кооперативу відсутня будівельна техніка, що, в свою чергу свідчить про відсутність процесу будівництва і, таким чином, Відповідач не мав права здійснення державного-архітектурного контролю щодо Позивача.

Представник Відповідача -Інспекції архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, -в судових засіданнях проти позовних вимог заперечувала, посилаючись на їх необґрунтованість і безпідставність, та просила відмовити в їх задоволенні з підстав зазначених в письмових запереченнях на позов.

Згідно пояснень представника Відповідача, на підставі листа Київської транспортної прокуратури Інспекцією архітектурно-будівельного контролю у місті Києві, було проведено позапланову перевірку Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт», якою встановлено, що Позивачем експлуатується самовільно збудований об`єкт IV категорії складності, який не введено в експлуатацію, чим порушено норми чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності. У зв`язку з вищезазначеним на Позивача було накладено штраф.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, заслухавши представників Позивача та Відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В С Т А Н О В И В

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності, що спрямовані на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності»(надалі також -«Закон»).

Відповідно до статті 41 Закону, державний архітектурно-будівельний контроль -сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Згідно з частиною 3 вищезазначеної статті інспекції державного архітектурно-будівельного контролю розглядають відповідно до закону справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Частиною 4 статті 41 передбачено право інспекції державного архітектурно-будівельного контролю складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону та видавати приписи.

Крім вищезазначеного, повноваження Відповідача щодо здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені Положенням про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затверджене Указом Президента України від 8 квітня 2011 року № 439/2011 (надалі також - «Положення») та Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (надалі також -«Порядок»).

Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної з будівництвом об`єкта архітектури, який за складністю архітектурно-будівельного рішення та (або) інженерного обладнання належить до IV і V категорії складності.

Так, відповідно до пункту 7 Порядку, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки є підставою для проведення позапланової перевірки.

Як встановлено Судом, на підставі запиту Київської транспортної прокуратури від 4 травня 2012 року №13с-12 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві було проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Актом перевірки від 16 травня 2012 року встановлено експлуатацію самовільно збудованих 560 гаражів ІV категорії складності Кооперативом по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт», що знаходяться по вулиці Службовій, 2 у Святошинському районі міста Києва без прийняття їх в експлуатацію, чим порушено вимоги статей 37 та 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Як зазначено в Акті, під час перевірки будівельні роботи не виконувались, будівельна техніка відсутня.

На підставі Акту Відповідачем винесено припис від 16 травня 2012 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил (про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт) з вимогою добровільно знести самовільно збудовані гаражі четвертої категорії складності на вулиці Службовій 2 у Святошинському районі міста Києва та усунути порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності

Постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17 травня 2012 року №86/12 на Кооператив по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт`накладено штраф 404780,00 грн.

Позивач не погоджується з вищезазначеною Постановою, якою на нього накладено штраф у розмірі 370 мінімальних заробітних плат. Відтак, предметом спору у даній адміністративній справі є визнання незаконною та скасування Постанови від 17 травня 2012 року №88/12, як рішення суб`єкта владних повноважень.

Так, згідно Акту перевірки, Відповідач визначив об`єкти, що знаходяться на території Кооперативу «Кронштадт`за адресою м. Київ, вулиця Службова, 2 самовільно збудованими.

Відповідно до частини 1 статті 367 Цивільного кодексу України (станом на час проведення перевірки) визначено, що житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Так, в ході судового розгляду встановлено, що Рішенням Виконкому Київської міської ради депутатів трудящих від 8 квітня 1975 року виділено земельні ділянки виконавчим районам Рад народних депутатів міста Києва, Рішенням Виконкому Київської міської ради депутатів трудящих від 30 червня 1976 року відведено Виконкому Ленінградської районної ради депутатів трудящих земельну ділянку на вулиці Службовій, Рішенням Ленінградської районної ради народних депутатів від 28 вересня 1987 року №546 затверджено проектну документацію на розширення автокооперативу «Кронштадт`Ленінського району міста Києва по вулиці Службовій, 4, Рішенням Виконавчого комітету Ленінградської районної ради від 22 липня 1991 року №568 дозволено гаражно-будівельному кооперативу «Кронштадт`розширити територію по вулиці Службовій 4 для будівництва 205 гаражів.

Частиною 1 статті 94 Господарського кодексу України, кооперативи - добровільні об`єднання громадян створені з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань. Згідно частини 1 статті 100 Господарського кодексу України, майно виробничого кооперативу становить колективну власність кооперативу. Виробничий кооператив є власником будівель, споруд, майнових внесків його членів, виготовленої ним продукції, доходів, одержаних від її реалізації та іншої діяльності, передбаченої статутом кооперативу, іншого майна, придбаного на підставах, не заборонених законом.

Відповідно до листа Головного управління земельних ресурсів від 26 липня 2012 року №03-25/21878 значено, що на підставі матеріалів по встановленню зовнішніх меж земельних ділянок обліковуються 2 земельні ділянки по вулиці Службовій 2. Згідно листа Головного управління земельних ресурсів від 26 липня 2012 року №03-25/21878 від 11 квітня 2012 року №08-549/9896 документи, що посвідчують право власності у Кооперативу «Кронштадт`за адресою місто Київ, вулиця Службова, 2 відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб -підприємців», місцезнаходження юридичної особи - адреса органу або особи, які відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступають від її імені. Згідно Свідоцтва про державну реєстрацію юридичної особи Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт`місцезнаходженням є місто Київ, вулиця Службова, 2. Суд звертає увагу на те, що чинним законодавством не передбачено автоматичного права власності на об`єкт на території якого здійснена його державна реєстрація як юридичної особи.

Таким чином, згідно матеріалів справи, для будівництва гаражів Позивачу виділено земельну ділянку за адресою місто Київ, вул. Службова, 4 зареєстрований він за адресою місто Київ, вулиця Службова, 2, де і здійснювалось будівництво гаражів як встановлено Актом перевірки.

Так, в ході судового розгляду Позивачем не надано доказів відведення для мети будівництва земельної ділянки за адресою місто Київ, вулиця Службова, 2 як і не надано підтвердження права власності на цю земельну ділянку та на об`єкти, що на ній знаходяться.

Згідно правової позиції Пленуму Вищого спеціалізованого суду України, викладеній в Постанові від 30 березня 2012 № 6 «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)», будівництвом об`єкта нерухомості на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, вважається спорудження таких об`єктів на земельній ділянці, що не віднесена до земель житлової й громадської забудови, зокрема, наданій для ведення городництва, сінокосіння, випасання худоби тощо, цільове призначення або вид використання якої не змінено в установленому законом порядку. Під наданням земельної ділянки слід розуміти рішення компетентного органу влади чи органу місцевого самоврядування про передачу земельної ділянки у власність або надання у користування, або передачу права користування земельною ділянкою на підставі цивільно-правових договорів із фізичною чи юридичною особою. Не може вважатися наданням земельної ділянки лише рішення компетентного органу влади про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або для розробки проекту забудови.

Наявні у матеріалах справи реєстраційні посвідчення, свідоцтва про право власності та інші документи (а.с.25-47, 103-171) фактично підтверджують право власності Кооперативу «Крондштадт`на об`єкти які знаходяться за адресою місто Київ, вулиця Службова, 4.

Крім того, враховуючи, те, що пунктом 2 статті 367 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього, Суд приходить до висновку, що об`єкти містобудування, які знаходяться за адресою м. Київ, вулиці Службова, 2 є самочинним будівництвом, оскільки наявні у матеріалах справи документи свідчать про те, що у Відповідача були наявні дозволи та відведена земельна ділянка за адресою місто Київ, вулиця Службова, 4 , а об`єкти, що знаходяться за адресою місто Київ, вул. Службова, 2 збудовані на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети.

Частиною 8 статті 39 Закону заборонено експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію.

Статтею 39 Закону визначено порядок прийняття в експлуатацію об`єктів будівництва. Так, згідно частини 1 статті 39 Закону, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до I - III категорій складності, та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації.

Частино 2 статті 39 визначено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що належать до IV і V категорій складності, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Акт готовності об`єкта до експлуатації підписується замовником, генеральним проектувальником, генеральним підрядником або підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), субпідрядниками, страховиком (якщо об`єкт застрахований).

Статтею 32 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності`передбачено, що усі об`єкти будівництва за складністю архітектурно-будівельного рішення та/або інженерного обладнання поділяються на І, ІІ, ІІІ, ІV та V категорії складності, які визначаються відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об`єкта будівництва. Віднесення об`єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва. Порядок віднесення об`єктів до ІV та V категорії складності визначається Кабінетом Міністрів України.

Частинами 2, 3 статті 32 визначено, що категорія складності об`єкта будівництва визначається відповідно до державних будівельних норм та стандартів на підставі класу наслідків (відповідальності) такого об`єкта будівництва та віднесення об`єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні грунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, підпунктом 7 частини 4 статті 41 Закону передбачено, що посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Крім того, підпунктом 3 пункту 5 Положення встановлено, що посадові особи інспекцій державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право одержувати безоплатно інформацію, документи і матеріали, зокрема, технічну та проектну документацію, журнали загальних робіт, авторського нагляду, спеціальних та окремих видів робіт, акти обстеження прихованих робіт, проміжного прийняття, відповідальних конструкцій, індивідуального та комплексного випробування устаткування, систем, мереж та пристроїв, інші документи, визначені ДБН А. 3.1-5-96 та передбачені в інших державних будівельних нормах.

Як встановлено Судом та підтверджується поясненнями представника Відповідача, документів щодо правомірності будівництва гаражів за адресою місто Київ, вулиця Службова, 2 на вимогу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві надано не було, як і проектної документації, що складена між замовником та проектною організацією.

Постановою Кабінету Міністрів України від 27 квітня 2011 року № 557 затверджено Порядок віднесення об`єктів будівництва до IV і V категорій складності (надалі також -«Порядок»). Пунктом 7 якого визначено, що під час проведення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва категорія складності таких об`єктів визначається посадовими особами Держархбудінспекції та її територіальних органів, а в разі необхідності - шляхом проведення експертизи експертною організацією чи експертом, що має відповідний сертифікат.

Зважаючи на вищенаведене, Судом критично оцінюються доводи Позивача щодо відсутності права Відповідача визначати категорію складності.

Так, пунктом 5 Порядку встановлено, що до IV категорії складності відносяться об`єкти будівництва, які мають хоча б одну з таких ознак:

1) розраховані на постійне перебування більш як 300 осіб та (або) періодичне перебування більше 500 осіб;

2) становлять можливу небезпеку для більш як 10000 осіб, які перебувають поза об`єктом;

3) у разі аварії або неможливості (недоцільності) подальшої експлуатації:

- можуть спричинити збитки в обсязі понад 15000 мінімальних розмірів заробітних плат;

- можуть призвести до припинення функціонування об`єктів транспорту, зв`язку, енергетики та інженерних мереж регіонального рівня;

- можуть призвести до втрати об`єктів культурної спадщини місцевого значення.

Актом перевірки встановлено, що на території за адресою місто Київ, вулиця Службова, 2 знаходиться 560 гаражів. Таким чином, віднесення Відповідачем до IV категорії складності об`єкту містобудування є обґрунтованим і правомірним, оскільки на зазначеній території періодично можуть перебувати понад 500 осіб, а для встановлення відповідної категорії складності, згідно з пунктом 5 Порядку достатньо лише однієї з ознак.

Згідно з пунктом 6 частини 2 статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності`суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію:

- об`єктів I категорії складності - у розмірі вісімнадцяти мінімальних заробітних плат;

- об`єктів II категорії складності - у розмірі сорока п`яти мінімальних заробітних плат;

- об`єктів III категорії складності - у розмірі дев`яноста мінімальних заробітних плат;

- об`єктів IV категорії складності - у розмірі трьохсот сімдесяти мінімальних заробітних плат;

- об`єктів V категорії складності - у розмірі дев`ятисот мінімальних заробітних плат.

Суд критично оцінює доводи Позивача з приводу компетенції Відповідача щодо здійснення контролю над ним, у зв`язку з тим, що Позивачем не здійснюється будівництво, про що свідчить відсутність техніки на території, що перевірялась посилаючись на те, що пунктом 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначено: виявлення факту самочинного будівництва об`єкта є підставою для здійснення перевірки Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю. Таким чином чинне законодавство не ставить вимогу щодо перевірки суб`єктів містобудування безпосередньо під час такого будівництва.

Щодо доводів Позивача про вихід Відповідачем за межі повноважень та здійснення перевірки без законних підстав, оскільки вона здійснювалась не за адресою вказаною в Направленні на перевірку, Суд звертає увагу на наступне. Згідно направлення на перевірку Відповідач направлений на проведення перевірки не адреси, а конкретної юридичної особи - Кооперативу по будівництву та експлуатації індивідуальних гаражів «Кронштадт».

Крім того, Суд акцентує увагу на тому, що статтею 7 Закону України «Про кооперацію`визначено порядок створення кооперативу, згідно якої кооператив створюється його засновниками на добровільних засадах. Відповідно до статті 27 вищезазначеного Закону, кооператив відповідає за своїми зобов`язаннями всім належним йому майном. Порядок покриття завданих кооперативом збитків визначається його статутом. Члени кооперативу відповідають за зобов`язаннями кооперативу в межах внесеного ними паю, якщо інше не передбачено статутом кооперативу або законом. Кооператив не несе відповідальності за зобов`язаннями своїх членів.

Зі змісту вищенаведеного слідує, що кооператив як юридична особа не несе відповідальності за зобов`язаннями його членів, а члени кооперативу несуть субсидіарну відповідальність за збитки вчинені кооперативом. Таким чином, оскільки в ході перевірки Відповідачем було встановлено порушення, що полягало в не введенні в експлуатацію об`єктів містобудування (560 гаражів) кооперативом в цілому, а не окремими його членами, відповідальність за вчинення такої дії несе саме кооператив як об`єднання. Постанови про накладення штрафу у справі про адміністративне правопорушення (а.с.218-222) загалом свідчать про порушення в 2010 році членами кооперативу законодавства в сфері містобудівної діяльності, проте не містять собі відомостей щодо точної адреси об`єкту містобудування, протиправна діяльність на створення якого була спрямована, що притягувалися до відповідальності.

За таких обставин, штраф, накладений за виявлене правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а саме за порушення частини статей 37 та 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності`відносно Позивача, враховуючи положення пункту 6 частини 2 статті 2 Закону "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" відповідає нормам чинного законодавства.

Суд наголошує на тому, що дії та рішення Відповідача у спірних взаємовідносинах підлягають перевірці з огляду на чіткі критерії визначені частиною 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, якою передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені), зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), а також добросовісно.

Вищенаведене свідчить, що Відповідач, відносячи об`єкт будівництва до четвертої категорії складності та винесенні оскаржуваної постанови, діяв з дотриманням наданих йому повноважень.

Відтак, на підставі встановлених фактичних обставин справи, суті позовних вимог, Окружний адміністративний суд міста Києва дійшов висновку про те, що в даній адміністративній справі Позивачем не доведено протиправності оскаржуваного рішення Відповідача, що є підставою для відмови в задоволенні адміністративного позову.

Частиною 1 статті 11 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги Позивача є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 2, 7, 8, 9, 99, 100, 158, 159, 160, 161, 162, 163 та 254 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

П О С Т А Н О В И В

В задоволенні адміністративного позову -відмовити повністю.

Постанова може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 185-187 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н. Є. Блажівська