Справа № 2040/6613/18
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2019-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 р.Справа № 2040/6613/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Чалого І.С. , Перцової Т.С. ,

за участю: секретаря судового засідання - Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Харківського державного авіаційного виробничого підприємства на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року (суддя Шляхова О.М.; м. Харків; повний текст рішення складено 29.11.2018 року) по справі № 2040/6613/18

за позовом Харківського державного авіаційного виробничого підприємства

до Харківської митниці ДФС

про скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:
Позивач, Харківське державне авіаційне виробниче підприємство (далі по тексту позивач, підприємство), звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Харківської митниці ДФС (далі відповідач, Харківська митниця), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 та стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що під час митного оформлення ВМД №UA807170/2018/033621 типу IM 40 АА від 12.07.2018 відповідачем було прийнято рішення про коригування заявленої Харківським державним авіаційним виробничим підприємством митної вартості товару, №UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018, що був імпортований Позивачем відповідно до договору гарантійного обслуговування № 005-145/2015 від 17.02.2015. Позивач вважає, що вказане рішення є протиправним, оскільки було прийняте з порушенням визначеного законом порядку, без дотримання основних принципів митного регулювання: законності та визнання рівності та правомірності інтересів усіх суб`єктів господарювання. На думку позивача, вказані в оскаржуваному рішенні обставини не спростовують митної вартості, яка була зазначена у поданій митній декларації і не є підставою для здійснення коригування такої митної вартості.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 22 листопада 2018 року у задоволенні адміністративного позову Харківського державного авіаційного виробничого підприємства - відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 та ухвалити нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги позивач посилається на те, що ним було надано всі необхідні документи для визначення митної вартості товару за ціною контракту під час митного оформлення, проте відповідачем було винесено рішення про коригування заявленої митної вартості товару, яким за резервним методом відповідно до ст. 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу, митну вартість збільшено з 80 000,00 до 199206,56 дол. США (119206,56 з урахуванням транспортних витрат), а в подальшому прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації.

Вважає, що відповідачем безпідставно зроблено висновок, що позивачем були понесені транспортні витрати та не враховано довідки від 17.07.2018 № 045/957, від 20.07.2018 № 045/993 щодо транспортних витрат. Також позивач вважає, що відповідачем безпідставно та необґрунтовано застосовано резервний метод визначення митної вартості товару із врахуванням даних бази ЄАІС - ВМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 щодо двигуна заводський номер 43012007, оскільки за наявними в матеріалах справи ВМД ввізні двигуни є різними за фізичними характеристиками та якістю. Вказує, що відповідно ВМД N807170001/2014/001217 від 04.04.2014, яка взята основу визначення ціни потужність двигуна ТА -12, зав. 43012007 складає до 361 кВТ, рік випуску зазначеного двигуна - 2004 рік. Як вбачається зі світлин, двигун є новим, відповідно до формуляра строк його експлуатації не закінчився. В той час за UA807170/2018/033621- потужність 287 кВТ, рік випуску -1992, якість двигуна, заводський номер 21012002 за UA807170/2018/033621 - двигун був у використанні, перебуває у неробочому стані, потребує капітального ремонту, його вартість складає понад 70%, станом на сьогоднішній день ремонт його є недоцільним, оскільки строк експлуатації згідно формуляра двигуна складає 20 років. Внаслідок чого підлягає списанню, що підтверджується висновками експертів, а також листом від 17.07.2018 № 045/965 характеристика двигуна, який надався до Харківської митниці ДФС. Поряд з тим, різниця в часі поставки ідентичного товару щодо коригування за UA807170/2018/033621 складає понад три роки.

На переконання позивача, відповідач аргументовано не довів, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні дані про митну вартість товарів, чи декларантом неправильно визначено митну вартість товарів, та що у поданих для митного оформлення чи додатково поданих документах є відомості, що не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, є іншими. Позивач застосував перший метод визначення митної вартості за відсутності встановлених обмежень та надав митному органу всі документи на підтвердження ціни імпортованого товару.

Крім того, при визначені митної вартості за шостим методом митниця не обґрунтувала із посиланням на подані декларантом документи неможливість застосування першого методу визначення митної вартості, заявленої декларантом.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені у встановленому законом порядку.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов`язковою, колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши, в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач подав відповідачеві для митного оформлення вантажну митну декларацію (ВМД) № UA807170/2018/033621 типу «IM 40 АА» на імпорт товару - допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав.№ 21012002, який надійшов згідно Договором на гарантійне обслуговування від 17.02.2015 № 005-145/2015 між Харківським державним авіаційним виробничим підприємством та Державною установою військова частина 2177, Республіка Казахстан на обслуговування літака АН-74Т-200А. (а.с. 14-25) Двигун було реалізовано у складі літака АН-74Т-200А за договором № 42/005- 145/2013 від 12.08.2013 на виготовлення та поставку зазначеного літака, заводський номер 365.470.122.1082, відповідного до якого позивач здійснив поставку вказаного літака, у складі якого і знаходився допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав №21012002, призначений для запуску основних газотурбінних двигунів літака цивільної авіації АН-74Т-200А, про що свідчить ВМД№807170000/2014/0048 типу ЕК 10АА від18.05.2014.

Рік випуску двигуна -1992. Поряд з тим позивач зобов`язався в строк до 27.08.2014 провести заміну на літаку АН-74Т-200А, заводський номер 365.470.122.1082 ПКИ, в тому числі допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат) ТА-12 на вироби першої категорії, про що складено акт технічного приймання транспортного літака.

Відповідно до заявки від 11.06.2014 № 001 (а.с. 26) на поставку кондиційних комплектуючих виробів згідно рекламаційних актів від 05.06.2014 №№6,7,8 (а.с. 27-28) позивач на умовах поставки DAP (Інкотермс-2010) м. Алма-Ата, Республіка Казахстан здійснив поставку ПКИ першої категорії, в тому числі допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 142012006, про що свідчить ВМД 807170000/2014/00 6642 типу ЕК 10 АА від 24.06.2014

В подальшому на підставі заявки від 17.06.2014 № 001 (В) (цілі поставки) повернення та ремонт дефектних комплектуючих виробів допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 21012002 в митному режимі імпорту ВМД 807170001/2014/003290 типу IM 74 ДЕ (вартість 80 000,00 дол. США) був повернутий на митну територію України.

26.02.2015 року на підставі заявки № 007, рекламаційного акту № 99, договору про гарантійне обслуговування від 17.02.2015 № 005-145/2015 позивач в рамках гарантійного обслуговування літака АН-74Т-200А на адресу м. Алма-Ата, Республіка Казахстан в митному режимі реекспорту ВМД № 807170000/2015/002735 типу «ЕК 11АА» здійснив повторно поставку допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат), зав. №21012002. Вартість відповідно до рахунку-проформи від 23.03.2015 № 4008/Г-7 складала 80 000,00 дол. США

Відповідно ВМД № 807170000/2016/004148 типу IM 74 ДЕ від 08.11.2016, рахунку інвойсу від 25.10.2016 № 35 (Вартість 80 000,00 дол. США) даний двигун був повернутий на митну територію України та перебував на митному складі позивача. Двигун був поставлений на борту літака АН-74Т-200А, який прибув до позивача для проходження ремонтних та регламентних робіт. До моменту поломки двигун був встановлений на даному повітряному судні. Умови постачання СPT Харків.

Тобто, допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (турбоагрегат), зав. № 21012002 в Республіку Казахстан рамках договору гарантійного обслуговування літака за визначеною вартістю 80 000,00 доларів перетинав митний кордон декілька разів.

Визначення митної вартості товару було здійснено позивачем за основним (першим) методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, а саме 80 000,00 дол. США. На підтвердження митної вартості товару позивач надав відповідачу пакет документів, передбаченого вимогами ст. 53 Митного кодексу, а саме: договір на гарантійне обслуговування 17.02.2015 №37/ 005-145/2015; Заявка (001)В від 17.06.2014 додаток № 1 до договору про гарантійне обслуговування №37/005-145/2015 на повернення дефектних комплектуючих; рекламаційний акт № 6 від 05.06.2014; рахунок-проформа № 35 від 25.10.2016; уніфікована митна квитанція МД-1 Серія КВ № 264768 від 17.01.2018; лист №21/11-ОДЗ від 01.11.2016, яким виправлені технічні помилки при оформленні рахунку проформи № 35 від 25.10.2016; копія МД країни відправлення №55103/281016/0004195 від 28.10.2016; Техопис двигуна ТА-12; Інформація з інтернетресурса «Вікіпедія» від 11.07.2018; ВМД UA 807170/2018/033621 від 12.07.2018.

Крім того, з метою уникнення суперечностей при визначенні митної вартості товару, оскільки вказаний двигун був у використанні, перебуває у неробочому стані позивачем було проведено цінову експертизу та надано звіт про оцінку майна №10/07/2018/03 від 10.07.2018, який проведений регіональним торгівельно-виробничим підприємством «ГРАНІД», згідно з яким вартість вказаного допоміжного газотурбінного приладу для літака цивільної авіації АН-74 (допоміжний газотурбінний двигун ТА-12, заводський № 21012002) складає 80000,00 дол. США.

Під час розгляду митним органом документів, наданих позивачем для митного оформлення товару, спрацювала автоматизована система управління ризиками (АСАУР) за показником "митна вартість товару".

Відповідачем було проведено огляд товару за вказаною митною декларацією, про що складено Акт від 13.07.2018.

Поряд з цим, як повідомлено позивачем, підприємство в усному порядку отримало від відповідача повідомлення, що відповідно до частин 2 та 3 ст. 53 МК України та спрацювання АСАУР до митної декларації N UA807170/2018/033621 необхідно надати підтвердження митної вартості для чого необхідно здійснити повторно експертизу в Харківському НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. M.С. Бокаріуса. Водночас, у зв`язку з наявною в Центральній базі даних ЄАІС Державної фіскальної служби України інформації за період з 2009 по 2018 щодо купівлі аналогічного двигуна надати таку інформацію та транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

Листами позивача від 17.07.2018 № 045/957 надано довідку, якою повідомлялось, що умови поставки згідно правил Інкотермс CPT Харків, доставка була здійснена Казахською стороною, двигун знаходився на борту літака АН-74Т, який прибув на ХДАВП для проходження ремонтних робіт, а відтак відсутні транспортні витрати на доставку ТА-12,зав. 21012002, листом 045/965 від 17.07.2018 щодо рівня ціни на нові двигуни ТА-12 на 2002рік близько 200 000,00 дол. США, підтвердженням чого є ціни закладені до «Інвестиційного проекту технологічного парку 2002-2012» при виробництві літаків типу АН-140, АН-74, листом від 18.07.2018 року N 045/049 до митної декларації додано дані по цінам (згідно даних бухгалтерського обліку) на ВСУ ТА-12, які оформлялись підприємством в період з 2009-по 2018 роки

Також позивачем повідомлено про неможливість надати експертний висновок Харківського НДІ судових експертиз ім. Засл. проф. M.С. Бокаріуса позаяк звернувшись з проханням провести експертизу позивачу відмовлено, оскільки відсутні фахівці у сфері авіаційної галузі. В зв`язку з чим позивач здійснив цінову експертизу даного двигуна в Харківській торгово-промисловій палаті та ТзОВ «Київською незалежною судово-експертною установою відповідно про що надано висновки (а.с.45-65):

- висновок експерта № 101ЦЗ від 19.07.2018 - ринкова вартість вказаного двигуна складає 80 000,00 дол. США

- висновок експерта від 20.07.2018 - ринкова вартість допоміжного газотурбінного приладу для літака цивільної авіації АН-74 (допоміжний газотурбінний двигун ТА-12, заводський № 21012002) складає 71280,00 дол. США.

За результатами перевірки митної декларації та додатково поданих позивачем документів, що підтверджують визначену митну вартість, відповідачем прийнято рішення про коригування заявленої митної вартості товару № UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018, яким за резервним методом відповідно до ст. 64 Митного кодексу України на підставі інформації, наявної у митного органу - МД 807170001/2014/001217 митну вартість збільшено з 80000,00 до 199206,56 дол. США (119206,56) (урахування транспортних витрат).

24.07.2018 року відповідачем було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України № UA 807170/2018/00380 у зв`язку з неможливістю здійснення митного оформлення товарів в зв`язку з невірним визначенням їх митної вартості та прийняття рішення про коригування митної вартості товарів № UA807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 (вимоги пунктів 3 та 6 статті 54 МК України) (а.с. 12-13).

Як вбачається зі змісту графи 33 оскаржуваного рішення мотивами його прийняття слугували підстави: невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 митного кодексу України в зв`язку з тим, що надані позивачем документи для підтвердження задекларованого рівня митної вартості товару, зокрема експертні висновки № 101-ЦЗ від 19.07.2018, № 10/07/208/03 від 10.07.2018 , №2566 від 20.07.2018 не спростовують сумнівів митниці щодо прийнятності задекларованого рівня митної вартості, в зв`язку з тим , що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару у зв`язку відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна вторинному ринку, при цьому не приймаючи до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого позивачем на підставі договорів купівлі-продажу протягом 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості. При цьому як вважає відповідач наявна в Центральній базі даних ЄАІС Державної фіскальної служби України інформація за ВМД №807170001/2014/001217 є достатнім доказом ціни для коригуванням митної вартості товару, проведеним відповідачем за другим методом (за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; за резервним методом).

Не погодившись з рішенням відповідача про коригування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що рішення Харківської митниці ДФС про корегування митної вартості товарів № UA 807000//2018/000594/2 від 23.07.2018 року винесено відповідачем на підставі, у порядку та у спосіб, що визначені законом, а тому є правомірними.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI, що набрав чинності з 01.06.2012 (далі по тексту МК України).

Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.

Згідно з частиною четвертою статті 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 Митного кодексу України).

Отже, митною вартістю товарів є сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю.

За приписами частини 1 статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Частиною 1 статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина 2 статті 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини (частина 3 статті 53 МК України).

В силу ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що заявлена декларантом митна вартість визначена за основним методом за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

На виконання ч.4 ст.54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

В ході розгляду справи встановлено, що позивачем 12.07.2018 з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару була подана до митного поста «Харків- центральний» Харківської митниці ДФС електронна митна декларація (далі - ЕМД) типу ІМ40АА №UА807170/2018/033621 на товар «Допоміжний газотурбінний двигун ТА-12 (повернення двигуна в рамках договору 005-145/2015 від 17.02.15), торгова марка: відсутня, виробник: ФГУП УАП "Гидравлика", країна виробництва: РФ» що повертався на безоплатній основі позивачу в рамках договору з Державним закладом «Військова частина 2117», Республіка Казахстан, відповідно до Договору №005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 17.02.2015 з додатками №1 та №2.

Крім зазначеного Договору разом із вказаною ЕМД до митниці декларантом були подані наступні документи (копії додані позивачем до позову): рахунок-інвойс №35 від 25.10.2016; уніфікована митна квитанція МД-1 серія КВ №264768 від 17.01.2018; лист №21/11-ОДЗ від 01.11.2016 щодо виправлень у рахунку-інвойсі №35 від 25.10.2016; інформація про товар, зокрема: копії ЕМД №807170000/2016/004148 від 18.11.2016, №807170000/2015/002735 від 27.03.2015, рахунок-проформа №4008/Г- 7 від 23.03.2015; звіт про оцінку майна №10/07/2018 від 10.07.2018; рекламаційний акт №6 від 05.06.2014; керівництво з технічної експлуатації двигунів ТА12, ТА12А, ТА12С з відомостями з Вікіпедії; експортна митна декларація №55103/281016/0004195 від 28.10.2016.

Відповідач зазначає, що разом із цим під час митного оформлення товару за ЕМД №UА807170/2018/033621 від 12.07.2018 декларантом до митниці Договір №37/005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 26.03.2015 з додатком №1 та заявку №001 (В) від 17.06.2014 на повернення дефектних комплектуючих виробів - не надавався.

Слід зазначити, що контроль правильності визначення митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення Харківським державним авіаційним виробничим підприємством, здійснювався посадовими особами митниці шляхом перевірки числових значень митної вартості товарів та наявності в документах усіх відомостей, що їх підтверджують, а також із застосуванням системи управління ризиками.

У відповідності до п.1 ч.1 ст.336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України.

Перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються органам доходів і зборів під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом (ч.1 ст.337 МК України).

Наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №631, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за № 1360/21672, затверджено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа (далі - Порядок №631).

Відповідно до підпункту 4.5.4 п.4.5 розділу IV Порядку №631 при здійсненні митного оформлення МД виконуються зокрема такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР (автоматизованої системи аналізу управління ризиками).

Як вбачається з матеріалів справи, під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів позивача посадовими особами митного поста «Харків-центральний» спрацював ризик, згенерований автоматизованою системою аналізу управління ризиками (далі - АСАУР) за кодом «105-2 «Контроль правильності визначення митної вартості товарів».

За результатами порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено, проведеного посадовою особою митниці відповідно до пп.2.5 п.2 розділу 2 Методичних рекомендацій, встановлено, що мінімальна митна вартість товару, оформленого митницею раніше (ЕМД типу ІМ40АА № 807170001/2014/001217 від 04.04.2014) дорівнює 199206,56 дол. США, тоді як у ЕМД № UA807170/2018/033621 від 12.07.2018 декларантом заявлена митна вартість товару - 80000 дол. США, тобто більш ніж у двічі менша.

Відповідно до п.8 розділу 2 Методичних рекомендацій у випадках спрацювання АСАУР за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості має право здійснити перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до ч.3 ст. 53 МК України, у випадку наявності у наданих під час митного оформлення документах розбіжностей, не всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, здійснити запит додаткових документів.

Відповідно до пп.2.11, 2.12 п.2 розділу 2 Методичних рекомендацій, посадовою особою митниці було здійснено перевірку наявності ознак підробки документів, які підтверджують митну вартість, та наявності розбіжностей у документах, наданих декларантом, за результатами чого було встановлено наступне.

1. Предметом Договору №005-145/2015 про гарантійне обслуговування від 17.09.2015 є здійснення гарантійного обслуговування літака та авіа майна, отже, ввезення в Україну двигуна, заявленого до митного оформлення за ЕМЯ №ІІА807170/2018/033621 від 12.07.2018, здійснюється не за договором купівлі- продажу, а у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі (не є об`єктом купівлі-продажу).

Отже, вартість, зазначена у рахунку-інвойсі №35 від 25.10.2016, є залоговою вартістю, тобто, не була «дійсною вартістю» в розумінні пункту 2(b) статті VII ГАТТ.

2. Зі змісту Звіту про оцінку майна №10/07/2018 від 10.07.2018 встановлено, що в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку експерт для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирався на заставну вартість товару, встановлену з документів, наданих позивачем.

При цьому суд зазначає, що самим експертом в абз.4 розділу «Розрахунок вартості» підпункту 5.2.1 пункту 5.2 «Порівняльний підхід» Висновку, який є невід`ємною частиною Звіту про оцінку майна №10/07/2018 від 10.07.2018, зазначено, що ринкова вартість знаходиться в межах розходження цін, що свідчить про те, що згідно наданої Замовником інформації, вартість, що заявлена Замовником, знаходиться в межах розрахованої вартості товару, тому оцінювач з розумною долею обережності приймає ринкову вартість згідно інформації, наданої Замовником.

Вищевикладене призвело до того, що вказані документи не були прийняті Харківською митницею ДФС як документи, що належним чином підтверджують заявлену декларантом митну вартість товарів.

Здійснивши аналіз ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 та доданих до неї документів посадовою особою митниці було встановлено, що товар, оформлений за цією ЕМД це також «Допоміжний газотурбінний двигун ТА-12», який був у використанні та ввезення якого в Україну також здійснюється не за договором купівлі-продажу, а у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі (отже, не є об`єктом купівлі - продажу).

Зазначене підтверджується документами, які надавались декларантом до ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, зокрема, Контракт №RU/07509818/58Р-434-434В/ВУ від 28.01.2009, предметом якого є ремонт даного двигуна, Додаткова угода №12 від 25.02.2011 до зазначеного контракту в якій вказано залогову вартість двигуна 198000,00 дол. США, Інвойс №58вс-14-16 від 20.05.2011, в якому зазначена його залишкова вартість 198000,00 дол. США.

Частиною 2 «Поміщення товарів у митні режими імпорту, реімпорту, переробки на митній території України, тимчасового ввезення, знищення або руйнування, відмови на користь держави та поміщення іноземних товарів у митні режими митного складу, вільної митної зони, безмитної торгівлі» розділу II «Заповнення граф митних декларацій» Порядку заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №651 від 30.05.2012, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 14.08.2012 за №1372/21684, щодо графи 37 встановлено, що у графі проставляється код процедури переміщення товарів відповідно до заявленого митного режиму. У першому підрозділі графи проставляється чотиризначний код, перші дві цифри якого - код митного режиму відповідно до класифікатора митних режимів, наступні дві - код попереднього митного режиму згідно з класифікатором митних режимів.

Відповідно до Класифікатора митних режимів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 1011 від 20.09.2012: код «40» відповідає митному режиму «Імпорт (випуск для вільного обігу)»; код « 61 »відповідає митному режиму «Переробка за межами митної території».

З урахуванням вищевикладеного, відомостями графи 37 ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, в лівому розділі якої зазначено «4061», підтверджується факт того, що ввезення товару, оформленого за цією ЕМД, здійснювалось у зв`язку з поверненням товару на безоплатній основі, а не за договором купівлі-продажу.

Таким чином, зазначене спростовує твердження позивача про те, що протягом 2009-2013 років, в тому числі й за ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 здійснювалась купівля двигунів, які є новими.

Отже, як встановлено судовим розглядом, за результатами проведеного посадовою особою митниці аналізу документів, наданих декларантом під час митного оформлення, було виявлено, що ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, даний Факт став підставою для застосування ч. 3 ст.53 Митного кодексу України.

У відповідності до вимог ч.5 ст.55 та ч.4 ст.57 Митного кодексу України було проведено процедуру консультації між митницею та декларантом з метою обміну наявною інформацією та обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості товарів.

Проведення консультації та витребування додаткових документів відображено у електронному повідомленні від 12.07.2018.

Зокрема декларанта було повідомлено, що на виконання вимог ст.54 МКУ та відповідно до вимог ст.53 МК України у зв`язку з тим, що документи, зазначені у ч.2 ст.53 МКУ, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була Фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, відповідно до переліку передбаченого ч. 3 ст.53 МК України.

Позивачем не заперечується факт проведення такої консультації в усному порядку, зокрема, повідомлення декларанту про необхідність: надання інформації щодо вартості аналогічних двигунів ввезених у період з 2009 по 2018 роки; надання інформації щодо вартості перевезення оцінюваного товару; проведення іншої експертизи щодо визначення ринкової вартості оцінюваного товару.

Крім того, згідно положень ч. 6 ст.53 МК України, декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Як встановлено під час розгляду справи, 18.07.2018 р. декларантом було надіслано до митниці наступні документи (копії додані позивачем до позову): лист ХДАВП від 17.07.2018 № 045/965 щодо операцій з оцінюваним товаром; Довідка від 17.07.2018 №045/957 щодо транспортних витрат; лист ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки; Акт оцінки технічного стану двигуна від 08.07.2016.

19.07.2018 р. декларантом було надіслано до митниці Висновок експерта Харківської торгово-промислової палати №101-Цз від 19.07.2018 (а.с. 46, 45 зворот). 23.07.2018р. декларантом також було надіслано до митниці Висновок експерта Київської незалежної судово-експертної установи №2566 від 20.07.2018 (а.с. 46-55).

За результатом аналізу документів, додатково наданих декларантом, посадовою особою митниці було встановлено наступне:

- Відповідно до відомостей, викладених у листі ХДАВП від 17.07.2018 №045/965 щодо операцій з оцінюваним товаром підтверджено, що заявлена декларантом у ЕМД №ИА807170/2018/033621 від 12.07.2018 митна вартість товару, яка дорівнює 80000 дол.США, є заставною вартістю цього двигуна, а сам двигун не є об`єктом купівлі-продажу.

- Відповідно до відомостей, викладених у листі ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки, митна вартість товару по ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014, яка дорівнює 198000,00 дол.США, також є заставною вартістю цього двигуна для вивезення його на ремонт та повернення після ремонту, тобто двигун, оформлений за цією декларацією також не є об`єктом купівлі-продажу.

- Довідка від 17.07.2018 №045/957 щодо транспортних витрат в якій зазначено, що ці витрати дорівнюють 0 (нулю), оскільки двигун був доставлений на борту літака, який прибув до ХДАВП на ремонт, не відображає дійсних витрат на транспортування товару, оскільки є очевидною наявність витрат навіть за таких умов, наприклад, на паливо, тощо.

- У Висновку експерта Харківської торгово-промислової палати №101-Цз від 19.07.2018 зазначено, що об`єкт цінової експертизи являється спеціалізованим майном, ринок якого є обмеженим та досить закритим. Тому експертом при проведенні дослідження не визначено жодної пропозиції щодо вартості аналогічного двигуна. (абз.1 стор.2 Висновку).

Разом із цим в наступному ж абзаці експерт наводить перелік митних декларацій, які відображають рівень цін на аналогічні двигуни станом на період з 2009 по 2018 рік і зазначає при цьому, що за митною декларацією №807170001/2014/001217 від 04.04.2014 зазначена вартість 198000,00 дол. США, яка є заставною вартістю цього двигуна для вивезення його на ремонт та повернення після ремонту.

Однак, не зважаючи на наявність відомостей щодо рівня цін на аналогічні двигуни станом на період з 2009 по 2018 роки експертом, зокрема, зазначено, що враховуючи принцип заміщення, спираючись на результати проведеного дослідження та на думку експерта, можливо зробити висновок, що вартість допоміжного газотурбінного двигуна ТА-12 (турбоагрегат), зав. №21012002, що визначена згідно рахунка-інвойса 35 від 25.10.2016 року, може бути використана в якості ринкової вартості. (абз. 3 розділу 9 Висновку).

Крім того, експерт, використовуючи принцип заміщення, жодним чином не врахував факт оформлення аналогічного двигуна, ввезеного за аналогічних обставин, за ЕМД № 807170001/2014/001217 від 04.04.2014.

Також слід зазначити, що у висновку експерта зазначено, що він носить довідковий характер.

У Висновку експерта Київської незалежної судово-експертної установи №2566 від 20.07.2018 зазначено, що проведеним маркетингом вторинного ринку не виявлено комерційних пропозицій продажу вказаних двигунів. Тому для розрахунку використовуються вихідні дані, які наявні у експерта-оцінювача, а саме для подальшого розрахунку приймається найближча до оцінюваного періоду - вартість, яка згідно ВМД 001217 від 04.04.2014 року, становить 198000,00 Ц8Р (залогова вартість).» (абз.4 стор.14 Висновку).

Зі змісту зазначеного Висновку також вбачається, що вартість оцінюваного товару експертом визначалась шляхом застосування коефіцієнтів фізичного та морального зносу до вартості 198000,00 дол. США, яка, як зазначив сам експерт, є залоговою, а не ринковою вартістю товару.

Отже, експерт, застосовуючи коефіцієнти фізичного та морального зносу, бере за основу залогову вартість 198000,00 дол. США товару, який передається на безоплатній основі, а не ринкову вартість товару, який був об`єктом купівлі-продажу, наприклад 521400,0 євро за митною декларацією 742092 від 20.08.2019, або 534000,00 євро за митною декларацією 603303 від 07.10.2010, про що зазначено у листі ХДАВП від 18.07.2018 №045/049 щодо цін на аналогічні товари, оформлені в період з 2009 по 2018 роки, який надавався експерту відповідно до переліку документів, зазначеного на 1 аркуші Висновку.

Таким чином, за результатом опрацювання додатково наданих декларантом Висновків експертів посадовою особою митниці встановлено, що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару, в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку, однак при цьому експерти не прийняли до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого цим підприємство на підставі договорів купівлі-продажу на протязі 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості, зазначеної, зокрема, у ЕМД №807170001/2014/001217 від 04.04.2014.

Разом з цим іншими документами, додатково наданими декларантом, з наведених вище підстав також не спростовано сумнівів митниці в обґрунтованості заявленої декларантом у ЕМД №UА807170/2018/033621 від 12.07.2018 р. митної вартості товару в розмірі 80000 дол. США.

Відповідно до приписів ст.58 МК України (метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) розрахунки згідно з цією статтею робляться на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню (ч.9 ст.58 МКУ); використані декларантом відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально (ч.21 ст.58 МКУ).

Згідно з ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

З аналізу ч. 6 ст.54 МК України вбачається, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом митною вартістю за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах 2-4 ст.53 МК України, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (п.2 ч. 6 ст.54 МКУ); невідповідності обраного декларантом методу визначення митної вартості товару, умовам наведеним у главі 9 МК України (п. 3 ч.6 ст.54 МКУ).

Згідно зі ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі, якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм права дозволяє колегії суддів дійти висновку, що у випадку визначення митної вартості за ціною договору обов`язок доведення митної ціни товару покладається на декларанта, тобто у спірних відносинах на позивача. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено, проте надання документів, які підтверджують митну вартість товарів, що визначені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, є обов`язком декларанта. До таких документів, які підтверджують митну вартість товарів відносять, зокрема, такі документи, як рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), банківські платіжні документи, або інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що стосуються оцінюваного товару та які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Таким чином, з огляду на суперечність поданих декларантом документів та наявність інформації щодо митної вартості ідентичних товарів, у митного органу були підстави для сумніву в правильності митної оцінки товару. За таких обставин митний орган обґрунтовано запропонував позивачу надати додаткові документи. Однак, документи, подані декларантом до Харківської митниці ДФС разом з вищевказаною ЕМД та надіслані додатково не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ні товари.

Положеннями ч.2 ст.57 МК України передбачено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).

Враховуючи зазначені положення Митного кодексу України Харківською митницею ДФС було прийняте рішення про неможливість застосування до товару позивача, заявленого до митного оформлення за ЕМД №UА807170/2018/033 621 від 12.07.2018, основного методу визначення митної вартості - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються.

У рішенні про коригування митної вартості товарів №UА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 щодо обґрунтування неможливості визнання заявленої декларантом митної вартості товарів, визначеної ним за основним методом визначення митної вартості (ст.58 МК України), посадовою особою Харківської митниці ДФС, зокрема, зазначено про невідповідність обраного декларантом методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України, в зв`язку з тим, що надані декларантом документи для підтвердження задекларованого рівня митної вартості товару, зокрема експертні висновки: №10/07/2018/03 від 10.07.2018, №101-Ц3 від 19.07.2018, №2566 від 20.07.2018 не спростовують сумнівів митниці, щодо прийнятності задекларованого рівня митної вартості, в зв`язку з тим, що експерти для визначення ринкової вартості оцінюваного товару спирались на заставну вартість товару, в зв`язку з відсутністю інформації про вартість продажу аналогічного двигуна на вторинному ринку, при цьому, не приймаючи до уваги ринкову вартість аналогічного двигуна, імпортованого цим підприємством на підставі договорів купівлі-продажу на протязі 2009-2013 років, яка в декілька разів більше заставної вартості (а.с. 116).

Судом з`ясовано, що відповідно до положень ч. 3 ст.57 МК України митним органом було послідовно проаналізовано можливість визначення митної вартості товару позивача за другорядними методами.

У рішенні про коригування митної вартості товарів № UА807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 зазначене обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за другорядними методами у відповідності до ст.ст.59-63 МКУ.

За приписами ч.ч.1, 2 ст.64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.

Враховуючи встановлені у справі фактичні обставини та беручи до уваги вищенаведені норми права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо правомірності рішення Харківської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів № UA 807000/2018/000594/2 від 23.07.2018 р. за резервним методом відповідно до положень ст.64 Митного кодексу України, та не вбачає підстав для його скасування.

У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Харківського державного авіаційного виробничого підприємства залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.11.2018 року по справі № 2040/6613/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) І.С. Чалий Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 03.06.2019 року