Справа № 480/4079/18
Суддя: С.М. Гелета
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
21 травня 2019 р. Справа № 480/4079/18
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Гелети С.М.
за участю секретаря судового засідання Високос Я.С.
позивача ОСОБА_1 , представника позивача ОСОБА_2
представника відповідача Давиденко О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Суми адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа начальник Головного управління Національної поліції в Сумській області Лушпієнко Микола Миколайович про визнання дій протиправними, скасування наказу та поновлення на посаді, -
ОСОБА_1 (далі по тексту позивач, ОСОБА_1 ), звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Сумській області (далі відповідач, ГУПН в Сумській області), третя особа - начальник Головного управління Національної поліції в Сумській області Лушпієнко Микола Миколайович, в якому просить визнати протиправними дії т.в.о. начальника ГУ НП в Сумській області Лушпієнко М.М. щодо видачі наказу "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Краснопільського відділення поліції" від 27.08.2018 № 1579 в частині, що стосується ОСОБА_1 ; скасувати наказ ГУ НП в Сумській області від 27.08.2018 № 1579; поновити на посаді слідчого відділення Краснопільського відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області з 27.08.2018.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач працював на посаді слідчого відділення Краснопільського відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області. Зазначає, що позивача було звільнено із служби в поліції у зв`язку із тим, що він перебував під час скоєння дорожньо-транспортної пригоди (далі ДТП) у стані алкогольного сп`яніння. Разом із тим, такі обставини не підтверджуються жодним доказом. Постановою Зарічного районного суду м.Суми по адміністративному матеріалу складеного за ст. 130 КУпАП було закрито у зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Таким чином відповідач передчасно звільнив його зі служби із поліції.
Представник відповідача у письмовому відзиві на позов проти позовних вимог заперечує, зазначає, що позивачем була скоєна дорожньо-транспортна пригода, травмовані особи, після приїзду патрульної поліції виявлені ознаки алкогольного сп`яніння. Працівниками патрульної поліції було запропоновано пройти медичний огляд для визначення стану сп`яніння, але позивач відмовився, що було зафіксовано відповідним актом. В подальшому було проведено службове розслідування, в межах якого дана обставина була підтверджена, а тому керівник прийняв рішення про притягнення до відповідальності позивача та звільнено зі служби в поліції. Зазначає, що звільнення відбулося не у зв`язку із кримінальним провадження відносно позивача по факту ДТП за його участю, а у зв`язку із тим, що позивач, як працівник правоохоронного органу, після скоєння ДТП за наявності ознаку алкогольного сп`яніння, відмовився у закладі охорони здоров`я від проходження медичного огляду на вимогу працівника поліції, що зафіксовано відповідним актом.
01.11.2018 за результатами автоматизованого розподілу, головуючим суддею визначено суддю Бондаря С.О. Ухвалою від 29.11.2018 (до відкриття провадження у справі) задоволено заяву про самовідвід судді Бондаря С.О., проведено повторний автоматичний розподіл справи (визначено головуючого - суддю Глазька С.М.). Ухвалою від 24.12.2018 відкрито провадження, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче судове засідання. У подальшому, ухвалою від 10.01.2019 задоволено заяву про самовідвід судді Глазька С.М., розпорядженням керівника апарату Сумського окружного адміністративного суду від 11.01.2019 № 2 призначено повторний автоматичний розподіл справи. 11.01.2019 комп`ютерною програмою "Діловодство спеціалізованого суду" вищевказана справа розподілена головуючому судді - Гелеті С.М. Ухвалою суду від 14.01.2019 прийнято до провадження справу, призначено підготовче засідання. Протокольною ухвалою від 13.02.2019 відмовлено у залученні до участі у розгляді справи 3-ю особою без самостійних вимог на предмет спору потерпілу від ДТП ОСОБА_3 .. Ухвалою суду від 28.02.2019 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів. Ухвалою суду від 09.04.2019 клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду задоволено, визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа - начальник Головного управління Національної поліції в Сумській області Лушпієнко Микола Миколайович, про визнання дій протиправними, скасування наказу та поновлення на посаді. Ухвалою суду від 09.04.2019 закрито підготовчого провадження і призначено справу до судового розгляду. Під час судового розгляду було допитано свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
Заслухавши позивача, представників позивача та відповідача, покази свідків, перевіривши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд відмовляє в задоволенні адміністративного позову, виходячи з наступного.
Наказом ГУНП в Сумській області від 21.08.2018 №1063 було призначено та проведено службове розслідування відносно ОСОБА_1 за фактом наїзду на двох пішоходів, які перетинали проїзду частину по регульованому пішохідному переходу на зелене світло світлофора, отримали тілесні ушкодження та госпіталізовані до лікувальних закладів, у зв`язку із проведенням службового розслідування відкликано ОСОБА_1 з чергової відпустки з 22.08.2018, про що його було повідомлено, складено акт від 21.08.2018 про відмову від ознайомлення з наказом № 1063 від 21.08.2018, заперечення ОСОБА_1 про застосування аудіо та відео фіксації.
Наказом ГУНП в Сумській області від 21.08.2018 №446о/с відкликано позивача із відпустки з 22..08.2018 у зв`язку із крайньою необхідністю, про що його було повідомлено, складено акт від 21.08.2018 про відмову від ознайомлення з наказом № 446о/с від 21.08.2018, заперечення ОСОБА_1 про застосування аудіо та відео фіксації. Під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 відмовився надавати пояснення за фактом ДТП з потерпілими, з посиланням на ст. 63 Конституції України, заперечував проти застосування аудіо та відео фіксації, про що складено акт від 21.08.2018.
23.08.2018 затверджено висновок службового розслідування за фактом надзвичайної події за участі слідчого слідчого відділення Краснопільського відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області, реєстрації в ЄРДР відомостей про скоєні ОСОБА_1 кримінальне правопорушення, повідомлення про підозру та порушення службової дисципліни. Згідно даного висновку комісія зазначила, що за порушення службової дисципліни, що виразилася у ігноруванні завдань та обов`язків визначених посадовою інструкцією, Присяги працівника поліції, ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», ст.ст. 1,7 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ст. 3 п.п. 1,2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», вимоги розділу 1 Правил етичної поведінки поліцейських, які затверджені наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, негідну поведінку у позаслужбовий час, яка не відповідає високому званню працівника поліції, у частині обов`язку бути приладом у дотриманні громадського порядку та беззаперечному дотриманні законодавства, зокрема, відмову 21.08.2018 від проходження медичного огляду на встановлення стану алкогольного сп`яніння, що дозволяло зняти підозру (звинувачення) у керуванні транспортним засобом у такому стані, допущенні порушення вимог п. 1.16 наказу ГУНП від 30.05.2018 №723 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни у підрозділах ГУНП в Сумській області та профілактики надзвичайних подій за участі поліцейських», на підставі ст.ст. 2,5,12,14 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, ОСОБА_1 підлягає звільненню зі служби в поліції у дисциплінарному порядку.
Матеріалами справи підтверджується, що позивач 21.08.2018 був направлений 15-50 год. поліцейським Кислицею В.І. на медичний огляд з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижує увагу та швидкість реакції. Станом на 16-55 год. 21.08.2018 позивач відмовився від проходження медичного огляду, про що складено відповідний висновок від 21.08.2018№3590.
В судовому засіданні судом було допитано свідком працівника поліції ОСОБА_4 , який був на місці скоєння ДТП та приймав участь для направлення на огляд на стан сп`яніння ОСОБА_1 у заклад охорони здоров`я. Свідок підтвердив, що у позивача після приїзду на місце ДТП було виявлено ознаки сп`яніння, характерний запах алкоголю, ОСОБА_1 не міг стояти біля машини, не міг чітко говорити, були перепади настрою (плакав та сміявся), ОСОБА_1 повідомляв різні анкетні дані відносно своє особи, в подальшому надав документи учасника бойових дій у відповідності до яких було встановлено дійсну особу водія, повідомив, що був на дні народженні дитини. Будь-яких заходів утримання до позивача не застосовувалося, речі не відбиралися. ОСОБА_1 сидів біля транспортного засобу, оскільки не міг стояти, враховуючи ознаки сильного алкогольного сп`яніння, жодна особа не заважала йому пересуватися. В подальшому ним було запропоновано ОСОБА_1 проїхати на транспортному засобі поліцейських до закладу охорони здоров`я. Монастирьов ОСОБА_6 самостійно сів до транспортного засобу та добровільно поїхав на медичний огляд в машині поліцейських, оскільки самостійно їхати за кермом не міг враховуючи алкогольне сп`яніння. Після приїзду до обласного наркологічного диспансеру ОСОБА_1 відмовився від проходження медичного огляду.
В судовому засіданні було допитано свідком ОСОБА_5 , який зазначив, що виїхав на місце ДТП, оскільки було встановлено, що пригода сталася за участю співробітника поліції. Позивач знаходився в стані алкогольного сп`яніння, наручники до позивача не застосовувалися, він запросив ОСОБА_1 прийти до управління для надання пояснень стосовно даної події. Від проходження огляду на стан сп`яніння на місці ДТП ОСОБА_1 відмовився. Приблизно з 17 до 18 год. позивач самостійно прибув до управління.
Наказом №157 від 27.08.2018 ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності шляхом звільнення зі служби в поліції у дисциплінарному порядку.
Відмовляючи в задоволенні позову, суд зазначає наступне.
Стаття 19 Конституції України: органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Стаття 62 Конституції України: особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину.
Частина 1 статті 3 Закону України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII) передбачає, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Пункт 1, 2 статті 18 Закону №580-VIII встановлює, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Частини 1, 2 статті 19 Закону №580-VIII передбачають, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Частина 1 статті 64 Закону №580-VIII передбачає, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Пункт 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII встановлює, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Пункт 9 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України у зв`язку з прийняттям Закону України «Про Національну поліцію» від 23 грудня 2015 року №901- VIII встановлює, що до набрання чинності Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції» поширити на поліцейських дію Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» .
Стаття 1 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут органів внутрішніх справ України» від 22 лютого 2006 року №3460-IV (далі - Дисциплінарний статут) передбачає, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.
Службова дисципліна в органах внутрішніх справ досягається: створенням належних умов проходження служби особами рядового і начальницького складу; набуттям високого рівня професіоналізму; забезпеченням гласності та об`єктивності під час проведення оцінки результатів службової діяльності; дотриманням законності і статутного порядку; повсякденною вимогливістю начальників до підлеглих, постійною турботою про них, виявленням поваги до їх особистої гідності; вихованням в осіб рядового і начальницького складу високих моральних і ділових якостей; забезпеченням соціальної справедливості та високого рівня соціально-правового захисту; умілим поєднанням і правильним застосуванням заходів переконання, примусу, дисциплінарного та громадського впливу; належним виконанням умов контракту про проходження служби.
Стаття 2 Дисциплінарного статуту: дисциплінарний проступок - це невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни. Стаття 5 Дисциплінарного статуту передбачає, що за вчинення дисциплінарних проступків особи рядового і начальницького складу несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. Особи рядового і начальницького складу, яких в установленому законодавством порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або матеріальної відповідальності, водночас можуть нести і дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Стаття 7 Дисциплінарного статуту передбачає, що службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу: дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. У разі виявлення порушень законодавства, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності особа рядового або начальницького складу повинна вжити заходів щодо припинення цих порушень та доповісти про це безпосередньому або старшому прямому начальникові.
Стаття 12 Дисциплінарного статуту передбачає, що на осіб рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) усне зауваження; 2) зауваження; 3) догана; 4) сувора догана; 5) попередження про неповну посадову відповідність; 6) звільнення з посади; 7) пониження в спеціальному званні на один ступінь; 8) звільнення з органів внутрішніх справ.
Стаття 14 Дисциплінарного статуту передбачає, що з метою з`ясування всіх обставин дисциплінарного проступку, учиненого особою рядового або начальницького складу, начальник призначає службове розслідування. Службове розслідування має бути завершене протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей термін може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування встановлюється міністром внутрішніх справ України. Перед накладенням дисциплінарного стягнення начальник або особа, яка проводить службове розслідування, повинні зажадати від порушника надання письмового пояснення. Небажання порушника надавати пояснення не перешкоджає накладенню дисциплінарного стягнення. Про накладення дисциплінарного стягнення видається наказ, зміст якого оголошується особовому складу органу внутрішніх справ. Оголошувати дисциплінарне стягнення особі начальницького складу в присутності його підлеглих заборонено. Зміст наказу доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під підпис. У разі звільнення з посади або звільнення з органів внутрішніх справ особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо. При визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів внутрішніх справ як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Рішення про звільнення або притягнення до дисциплінарної відповідальності таких осіб оскаржується в установленому законом порядку.
Пункт 1.2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12 березня 2013 року №230 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) (далі - Інструкція №230) передбачає, що службове розслідування - комплекс заходів, які здійснюються у межах компетенції з метою уточнення причин і умов подій, що стали підставою для призначення службового розслідування, ступеня вини особи (осіб), якою (якими) вчинено дисциплінарний проступок, а також з`ясування інших обставин. Відповідно до пункту 2.1 Інструкції №230 підставами для проведення службового розслідування є порушення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України службової дисципліни, у тому числі скоєння кримінальних або адміністративних правопорушень, знищення або втрата службових документів, доручених або охоронюваних матеріальних цінностей, вчинення особами рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України діянь, які порушують права і свободи громадян, службову дисципліну, інші події, пов`язані із загибеллю (смертю) осіб РНС (рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України) чи їх травмуванням (пораненням), а також події, які сталися за участю осіб рядового та начальницького складу органів внутрішніх справ України і можуть викликати суспільний резонанс. Пункт 2.2.2 Інструкції №230передбачає, що службове розслідування проводиться уповноваженим на те начальником у разі реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про скоєне особою РНС кримінальне правопорушення. Пункт 5.4 Інструкції №230 передбачає, що якщо вину особи РНС повністю доведено, начальник приймає рішення про її притягнення до дисциплінарної відповідальності та визначає вид дисциплінарного стягнення.
Відповідно до п. 6-7 розділу 1 Інструкції огляд на стан сп`яніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом; лікарем закладу охорони здоров`я (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку). У разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан сп`яніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоров`я, якому надано право на його проведення відповідно до ст. 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Відповідно до п. 8 розділу 1 Інструкції у разі скоєння дорожньо-транспортної пригоди, унаслідок якої є особи, що загинули або травмовані, проведення огляду на стан сп`яніння учасників цієї пригоди є обов`язковим у закладі охорони здоров`я.
В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення ОСОБА_7 . Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Суд зазначає, що вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Судом встановлено, що у висновку службового розслідування, проведеного відносно позивача, що також підтверджується матеріалами справи, позивач, як працівник правоохоронного органу, після скоєння ДПТ за наявністю ознаків алкогольного сп`яніння відмовився від проходження медичного огляду у закладі охорони здоров`я.
На думку суду, така поведінка позивача як поліцейського суперечить загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції. Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які у відповідності до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів. Посилання на ту обставину, що позивач перебував у відпустці не спростовує факт того, що він перебуває на службі в правоохоронному органі, є діючим співробітником поліції, зокрема, слідчим, який ознайомлений із пам`яткою-попередженням працівника НП України, який керує транспортним засобом. Дану пам`ятку позивачем підписано та отримано 15.08.2018, у якій зазначається, що забороняється керування транспортним засобом у стані алкогольного сп`яніння, а відносно працівників, які керують транспортним засобом в стані алкогольного сп`яніння буде прийматися безальтернативне рішення звільнення із служби в НП України. За наявності обґрунтованих підозр щодо сильного алкогольного сп`яніння після скоєння ДТП, позивач відмовився від проходження медичного огляду в закладі охорони здоров`я, чим не спростував відповідну підозру щодо алкогольного сп`яніння.
З урахуванням наведених обставин суд дійшов висновку про підтвердження обставин недодержання ОСОБА_1 приписів п.п. 1, 2 ч.1 ст.18 Закону №580-VIII і ст. 7 Дисциплінарного статуту в частині неухильного дотримання нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Стосовно посилання позивача на висновки Зарічного районного суду м.Суми від 06.11.2018 справа №591/5058/18, в межах якої закрито провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП в зв`язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, суд зазначає наступне.
В даному випадку, позивача було притягнуто до відповідальності за факт відмови від проходження медичного огляду на стан сп`яніння під час скоєння ДТП, факт якого підтверджується матеріалами справи та також відображено у постанові Зарічного районного суду м.Суми від 06.11.2018 справа №591/5058/18. Крім того, закриваючи провадження, місцевим судом зазначено про те, що адміністративні матеріали патрульними поліцейськими щодо притягнення до адміністративної відповідальності позивача, зокрема, протокол про адміністративне правопорушення серія БД № 039190, було складено вже під час вчинення слідчих та процесуальних дій відносно підозрюваного ОСОБА_1 в межах кримінального провадження 21.08.2018 року о 22.15 год. Суд також зазначив, що оцінка дій повинна надаватись саме в межах кримінально-процесуального законодавства, оскільки вчинення таких дій в межах справи про адміністративне правопорушення в цій ситуації буде передчасним втручанням в дії органу досудового розслідування та суперечитиме вимогам ст. 7 КУпАП.
В даному випадку, факт відмови від проходження медичного огляду на стан сп`яніння було зафіксовано до затримання позивача та внесення до ЄРДР відомостей за ч. 2 ст. 286 КК України, і не має відношення до матеріалів кримінального провадження.
Стосовно посилання позивача та представника позивача на те, що відразу після ДТП ОСОБА_1 був затриманий, не мав можливості вільного пересування, на нього були одягнуті наручники, суд зазначає наступне.
Згідно висновку Зарічного районного суду м.Суми, викладеному в постанові від 06.11.2018 справа №591/5058/18, ОСОБА_1 о 15.50 год. був направлений правоохоронцями в СОНД для проходження медичного огляду для визначення стану сп`яніння, від якого він відмовився (висновок № 3590 від 21 серпня 2018 року), а згідно протоколу затримання, 17 година 21 серпня 2018 року є фактичним часом затримання ОСОБА_1 в порядку ст. 208 КПК України. Згідно витягу, о 17.38 год. 21 серпня 2018 року були внесені до ЄРДР відомості за ч. 2 ст. 286 КК України про вчинення ОСОБА_1 ДТП, під час якої були травмовані дві особи. В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 , який прибув на місце ДПТ і супроводжував позивача до СОНД для проходження медичного огляду, повідомив, що ОСОБА_1 до не був затриманий, свободи пересування не було обмежено, телефони не було відібрано, позивач добровільно сів до патрульної машини та поїхав для проходження медичного огляду. Стосовно посилання на те, що позивачу не було забезпечено право на адвоката під час проходження медичного огляду в закладі охорони здоров`я, суд зазначає, що матеріалами справи не підтверджується той факт, що позивачем заявлялося таке клопотання.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наказ відповідача "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Краснопільського відділення поліції" від 27.08.2018 № 1579 в частині, що стосується ОСОБА_1 та скасування наказу ГУ НП в Сумській області від 27.08.2018 № 1579 прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені діючим законодавством, у зв`язку з чим підстави для задоволення позовних вимог в цій частині відсутні. Беручи до уваги те, що позовні вимоги ОСОБА_1 в частині поновлення його на посаді є похідними від позовних вимог про визнання його звільнення незаконним, в їх задоволення також слід відмовити. Крім того, суд зазначає, що звільнення позивача відбулося на підставі наказу № 458 о/с від 27.08.2018 «По особовому складу», яке позивачем не оскаржується, вимоги не заявлені.
Керуючись ст. ст. 90, 139, 243-246, 255, 293, 295 КАС України, суд, -
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Сумській області, третя особа - начальник Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_8 Миколайович про визнання протиправними дії т.в.о. начальника ГУ НП в Сумській області Лушпієнко М ОСОБА_9 М. щодо видачі наказу "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Краснопільського відділення поліції" від 27.08.2018 № 1579 в частині, що стосується ОСОБА_1 ; скасування наказу ГУ НП в Сумській області від 27.08.2018 № 1579; поновлення на посаді слідчого відділення Краснопільського відділення поліції Охтирського відділу поліції ГУНП в Сумській області з 27.08.2018 - відмовити
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 31.05.2019

Суддя С.М. Гелета