Справа № 580/1436/19
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

29 травня 2019 року справа № 580/1436/19 м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Тимошенко В.П.,

за участю секретаря судового засідання - Пруднікової В.О.,

позивача - ОСОБА_1 (особисто),

розглядаючи у судовому засіданні в приміщенні суду заяву позивача про відвід головуючому судді ОСОБА_4 та секретарю судового засідання ОСОБА_5 у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови,

встановив:

25 квітня 2019 року до Черкаського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України, в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 12.04.2019 № 58481462 про закінчення виконавчого провадження.

Ухвалою судді Гараня С.М. від 13.05.2019 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі.

Ухвалою судді Гараня С.М. від 15.05.2019 задоволено самовідвід головуючого судді Гараня С.М. у справі № 580/1436/19, адміністративну справу № 580/1436/19 передано для визначення іншого складу суду автоматизованою системою документообігу Черкаського окружного адміністративного суду.

Шляхом автоматизованого розподілу справу №580/1436/19 передано на розгляд судді ОСОБА_4

Ухвалою від 20.05.2019 суддею ОСОБА_4 прийнято до свого провадження справу №580/1436/19 за позовом ОСОБА_1 до Відділу примусового виконання рішень Департаменту державної виконавчої служби Міністерства юстиції України про визнання протиправною та скасування постанови, призначено судове засідання для розгляду справи на 29 травня 2019 року о 15 год. 30 хв. в приміщенні Черкаського окружного адміністративного суду за адресою: м. Черкаси, бул. Шевченка, 117.

29.05.2019 ОСОБА_1 подав до суду заяву в порядку п.2, 4 ч. 1 ст. 36 КАС України, в якій заявляє відвід судді ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (вх. 13364/19 від 29.05.2019).

В своїй заяві заявник зазначає, мовою оригіналу:

«1. Ст.35 КАС України чітко і однозначно зобов?язує ОСОБА_4 розгляд справи почати спочатку, але в ухвалі не має навіть згадки про це. Суд просто зобов?язує сторони прибути в судове засідання, тобто лишає мене права на отримання відзиву та можливості вивчити невідомі мені матеріали виконавчого провадження. Не потрібно гадати яке після цього буде рішення.

2. Мене батько і мати навчили говорити тільки правду, а от суддю навпаки, так як вона відмовляється говорити правду поліції відносно її прогулу 27.08.18р. та підробки справи №823/136/18. Як я, законослухняний позивач, можу вірити прогульниці судді, яка згідно присяги повинна цитую: "Я (їм 'я та прізвище), вступаючи на посаду судді, урочисто присягаю Українському народові об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснювати правосуддя від імені України, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснювати повноваження та виконувати обов?язки судді, дотримуватися етичних принципів і правил поведінки судді, не вчиняти дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя ", але всупереч чесності і сумлінню отримала кошти за прогул?!

3. Як може суддя прийняти міри відносно хамства свого секретаря ОСОБА_5 до мене 72 річного інваліда, якщо сама до цього часу не виконала свій лист ще від 17.09.18р. за №823/1360/18/439/18? Але ж невиконіє вона його із-за того що апеляційна інстанція погодилась зі мною відмела її дурню викладену в рішенні від 20.08.18р., тобто їй не має чого казати, затее є що скривати, так як дадий позов направлений на виконання рішення спростовуючого дурню ОСОБА_4 .

4. Я можу ще багато доводити злочини ОСОБА_4 відносно справи 1360, але і наведенного достатньо, для приминення правових норм викладених суддею Гранем С.М. при самовідводі сааме по цій справі!

5. Із-за подібних злочинних дій я і мій представник ОСОБА_3 уже покидали судове засідання 23.08.17р. по справі №823/549/17, щоб не дати ОСОБА_4 прийняти заказне рішення!».

Розглядаючи заяву ОСОБА_1 про відвід судді ОСОБА_4 та секретарю ОСОБА_5 (вх. 13364/19 від 29.05.2019) суд зазначає таке.

Відповідно до частини 1 статті 45 КАС учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

За правилами частини 3 статті 45 КАС якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

За частиною другою цієї статті суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

За змістом абзацу першого цієї статті суд зазначає, що такий перелік не є вичерпним.

Завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (частина перша статті 2 КАС України).

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (пункт 9 частини третьої статті 2 КАС України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини п`ятої статті 44 КАС України).

Суд зазначає, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.

Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 14 березня 2019 року у справі №9901/34/19.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року в справі № 199/6713/14-ц, зазначила, що використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

Велика Палата Верховного Суду вважає такі дії скаржника виявом неповаги до суду й інших учасників процесу та констатує, що подання такої скарги є зловживанням скаржником його процесуальним правом, невиконанням обов`язку керуватися завданням цивільного судочинства.

Суд вважає за необхідне зазначити, декілька тверджень ОСОБА_1 , викладених в про відвід судді ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (вх. 13364/19 від 29.05.2019):

- «Ухвала від 20.05.19р. в черговий раз засвідчує нечесність та непорядність судді ОСОБА_4 .»

- «...Мене батько і мати навчили говорити тільки правду, а от суддю навпаки, так як вона відмовляється говорити правду поліції відносно її прогулу 27.08.18р. та підробки справи №823/136/18;

- «... апеляційна інстанція погодилась зі мною відмела її дурню викладену в рішенні від 20.08.18р.,тобто їй не має чого казати, затее є що скривати, так як дадий позов направлений на виконання рішення спростовуючого дурню ОСОБА_4 »;

- «...Я можу ще багато доводити злочини ОСОБА_4 відносно справи 1360, але і наведенного достатньо, для приминення правових норм викладених суддею Гранем С.М. при самовідводі сааме по цій справі»;

- «Із-за подібних злочинних дій я і мій представник ОСОБА_3 уже покидали судове засідання 23.08.17р. по справі №823/549/17, щоб не дати ОСОБА_4 прийняти заказне рішення».

Образливі висловлювання ОСОБА_1 на адресу суду, використання яких неприпустиме при оформленні заяви про відвід, які до того ж визначені позивачем підставою відводу, суд розцінює як зловживання процесуальними правами.

Обґрунтування заяви про відвід з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з Європейського суду з прав людини вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти Європейського суду з прав людини, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 4 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 і № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що інформація, яка викладена позивачем в заяві про відвід головуючому судді ОСОБА_4 та секретарю судового засідання ОСОБА_5 є образливою в бік суду та жодним чином не може бути врахована судом, як підставі для відводу, а також розцінюється, як здійснення тиску на суддю та зловживання процесуальними правами, суд вважає необхідним заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді ОСОБА_4 та секретарю судового засідання ОСОБА_5 залишити без розгляду.

Керуючись статтями 44, 45, 243, 248, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді ОСОБА_4 та секретарю судового засідання ОСОБА_5 (вх. 13364/19 від 29.05.2019) залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, однак може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції через Черкаський окружний адміністративний суд протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складений 03.06.2019.

Суддя В.П. Тимошенко