Справа № 520/3640/19
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2019-06-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Рішення

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"05" червня 2019 р. № 520/3640/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Мадевська Е.Д.

представника позивача - Ткаченко С.В.,

представника відповідача - Фіщук О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

Ізюмського комунального підприємства теплових мереж (64300, Харківська обл., м. Ізюм, пр-т Незалежності , буд. 33)
до Головного управління ДФС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 46)
про скасування податкового повідомлення-рішення ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, Ізюмського комунального підприємства теплових мереж, звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить суд:

1. Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області від 05 грудня 2018 року № про застосування штрафних санкцій по податку на додану вартість на загальну суму 391253, 70 грн. (триста дев`яносто одна тисяча двісті п`ятдесят три грн. 70 коп.).

2. Здійснити розподіл судових витрат.

В обґрунтування позову зазначено, що податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області від 05 грудня 2018 року № про застосування штрафних санкцій по податку на додану вартість на загальну суму 391253, 70 грн. є незаконним та таким, що винесено з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що податкове повідомлення-рішення від 05 грудня 2018 року № про застосування штрафних санкцій по податку на додану вартість на загальну суму 391253, 70 грн. є законним та таким, що винесено в межах чинного законодавства України, а тому не підлягає скасуванню.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що Ізюмське комунальне підприємство теплових мереж зареєстровано виконавчим комітетом Ізюмської міської ради Харківської області як юридична особа, перебуває на обліку в Ізюмській ОДПІ ГУ ДФС у Харківській області з 25.06.2003 як платник податків, є платником податку на додану вартість.

Згідно зі Статутом Ізюмське КПТМ є комунальним унітарним підприємством, яке здійснює діяльність в сфері задоволення потреб населення та інших категорій споживачів в забезпеченні тепловою енергією, гарячою водою.

Також судовим розглядом встановлено, що відділом адміністрування податків Ізюмської ОДПІ - територіального відділення 22 листопада 2018 року було проведено камеральну перевірку з питань дотримання граничних термінів реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, зареєстрованих Ізюмським КПТМ за серпень 2017 року, вересень 2017 року, жовтень 2017 року, листопад 2017 року, серпень 2018 року, вересень 2018 року.

За результатами перевірки складено акт від 22.11.2018р. № 17077/20-40-12-08-19/32284148, в якому зазначено, що встановлено в ході перевірки порушення абз.14 п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України від 02.12.2010р. №2755-VI із змінами та доповненнями, а саме:

- затримка реєстрації податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 728800,16грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 10 % у сумі 72880,06 грн.,

- затримка реєстрації податкових накладних від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 118781,52 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 30 % у сумі 35634,47 грн.,

- затримка реєстрації податкових накладних від 61 до 365 календарних днів на суму ПДВ 706847,00 грн., нараховані штрафні (фінансові) санкції у розмірі 40 % у сумі - 282739,19 грн.

На підставі акту перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення № від 05.12.2018р. про застосування штрафних санкцій по податку на додану вартість на загальну суму 391253,70 грн.

Дослідивши оскаржуване податкове повідомленнія-рішення судом встановлено, що граничними термінами реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є дати: 15.09.2017 року, 30.09.2017 року, 15.10.2017 року, 31.10.2017 року, 30.11.2017 року, 15.09.2018 року, 15.10.2018 року.

Надаючи правову оцінку даним правовідносинам суд зазначає наступне.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРГІН).

Згідно з п. 200-1.1 ст. 200-1 ПК України, система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік в розрізі платників податку:

- суми податку, що містяться у виданих та отриманих податкових накладних та розрахунках коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- суми податку, сплачені платниками при ввезенні товару на митну територію України;

- суми поповнення та залишку коштів на рахунках в системі електронного адміністрування податку на додану вартість;

- суми податку, на яку платники мають право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- інші показники, які згідно з вимогами пункту 34 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу враховуються під час обрахунку суми податку, обчисленої за формулою, визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.

На підставі п. 200-1.2 статті 200-1 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Так, з 01.02.2015 реєстрації в ЄРПН підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування (п. 11 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" ПК України).

Пунктом 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання (абзац 11 п. 201.1 ст. 201 Кодексу).

Суд зазначає, що в періоді існування спірних правовідносин з червня по листопад 2016р. на позивача як постачальника тепла розповсюджувалася дія положень Закону України "Про теплопостачання" від 02.06.2005№2633, Указу Президента України від 10.09.2014 №715/2014 "Про затвердження Положення яро Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", а також Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014 №217 "Про затвердження Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки".

Відповідно статті 19-1 Закону України №2633 від 02.06.2005 "Про теплопостачання" оплата теплової енергії, для виробництва якої повністю або частково постачається природний газ гарантованим постачальником, здійснюється споживачами теплової енергії та теплопостачальними організаціями, які купують теплову енергію для її подальшого постачання споживачам, шляхом перерахування коштів на рахунки із спеціальним режимом використання, які відкривають теплопостачальні та теплогенеруючі організації для зарахування коштів, у тому числі від теплопостачальних організацій, які отримують теплову енергію для її подальшого постачання споживачам, в уповноваженому банку. Оплата теплової енергії шляхом перерахування коштів на інші рахунки забороняється.

Згідно Указу Президента України від 10.09.2014 №715 "Про затвердження Положення про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг" Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП), є державним колегіальним органом, підпорядкованим Президентові України і підзвітним Верховній Раді України. НКРЕКП є органом державного регулювання діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг.

Основними завданнями НКРЕКП є: державне регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суб`єктів господарювання., що провадять діяльність на суміжних ринках, у сферах електроенергетики, теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення, на ринках природного газу, нафтового (попутного) газу, газу (метану) вугільних родовищ та газу сланцевих товщ (далі - природний газ), нафти та нафтопродуктів, а також перероблення та захоронення побутових відходів.

Відповідно до пункту 6 Положення, затвердженого Указом Президента України від 10.09.2014 №715 НКРЕКП бере участь у регулюванні платіжно-розрахункових операцій у сферах електроенергетики, теплопостачання, централізованого водопостачання і водовідведення, перероблення та захоронення побутових відходів, на ринку природного газу відповідно до законодавства;

Відповідно до статті 19-1 Закону України "Про теплопостачання" Кабінет Міністрів України Постановою від 18.06.2014 №217 затвердив Порядок розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки, який визначає механізм розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки. Також вказаним Порядком визначено уповноважений банк, який обслуговує поточні рахунки із спеціальним режимом використання, що відкриті відповідно до цієї постанови, - Публічне акціонерне товариство "Державний ощадний банк України".

Також, пунктом 3 Порядку №217 від 18.06.14 встановлено, що теплопостачальні організації, що здійснюють продаж теплової енергії та/або надання комунальних послуг з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води, для виробництва яких повністю або частково використовується природний газ, куплений у постачальника природного газу із спеціальними обов`язками такими теплопостачальними організаціями або теплогенеруючими організаціями, в яких теплопостачальні організації купують теплову енергію, та їх структурні підрозділи відкривають у місячний строк з дня набрання чинності постановою, якою затверджено цей Порядок, в уповноваженому банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання: для зарахування коштів, що надходять за спожиту теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води за категоріями споживачів "населення", "релігійні організації", "бюджетні установи", "інші споживачі" .

Пунктом 9 Порядку №217 від 18.06.14 встановлено, що уповноважений банк здійснює перерахування коштів, що надходять на спеціальні рахунки, відкриті теплопостачальними і теплогенеруючими організаціями, згідно з реєстром нормативів перерахування коштів, що надходять як плата за теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій за вироблену теплогенеруючими організаціями теплову енергію (далі - реєстр нормативів), що затверджується Комісією(НКРЕКП).

Під час розгляду справи судом було встановлено, що на виконання вищевказаного Порядку від 18.06.2014 №217, між позивачем та КТПП AT "Ощадбанк", було укладено договір банківського рахунку від 29.07.2014 №135483.3 із змінами, внесеними додатковими договорами. Пунктом 1.1 вказаного договору визначено, що за цим Договором, відповідно до законодавства України, в т.ч. Закону України "Про теплопостачання", Постанови, нормативно-правових актів Національного банку України, Банк відкриває Клієнту, позивачу, поточні рахунки із спеціальним режимом використання на балансовому рахунку 2603 «Розподільчі рахунки суб`єктів господарювання».

Відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014 року № 217 Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг - НКРЕКП на кожен місяць з червня по листопад 2016 року затверджені реєстри нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні на рахунки із спеціальним режимом використання теплопостачальних і теплоенергуючих організацій як плата за теплову енергію та/або надані послуги з централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій як плата за теплову енергію та/або надані комунальні послуги з централізованого опалення і централізованого постачання гарячої води від усіх категорій споживачів та як плата теплопостачальних організацій за вироблену тепло генеруючими організаціями теплову енергію, а саме:

- Постановою НКРЕКП №818 від 29.06,2017 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України» , що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на липень 2017 року;

- Постановою НКРЕКП №955 від 27.07.2017 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на серпень НОМЕР_1 ;

- Постановою НКРЕКП №1056 від 31.08.2017 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на вересень 2017 p.;

- Постановою НКРЕКП №1166 від 28.09.2017 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на жовтень 2017р.;

- Постановою НКРЕКП №1314 від 31.10.2017 затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на листопад 2017 року;

- Постановою НКРЕКП №797 від 31.07.2018р. затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на серпень 2018;

- Постановою НКРЕКП, №927 від 30.08.2018р, затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на вересень НОМЕР_2 ;

- Постановою НКРЕКП №1132 від 28.09.2018р. затверджено реєстр нормативів перерахування коштів на рахунок НАК «Нафтогаз України», що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання на жовтень 2018;

Також суд зазначає, що суми податкових зобов`язань з ПДВ по операціям з надання позивачем комунальних послуг споживачам поповнювали його електронний рахунок для розрахунку реєстраційного ліміту з урахуванням механізму розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, визначеного Постановою КМУ від 18.06.2014 №217, а не в загальному порядку.

Застосування вищезазначеного механізму розподілу грошових коштів, які надходять на рахунки із спецрежимом використання, впливає на порядок поповнення з поточного рахунку Позивача-платника податку рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ для розрахунку реєстраційного ліміту для своєчасного реєстрування ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку, обчислену за формулою, визначеною статтею 203-1.3 Податкового Кодексу.

Згідно статті 200-1.3. Податкового кодексу платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (ZНакл), обчислену за такою формулою: ZНакл = ZНаклОтр +ZMиth +ZПопРах +ZОвердрафт -ZНаклВид -ZВідшкод - ZПеревищ, де:

ZНаклОтр - загальна сума податку за отриманими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, податковими накладними, складеними платником податку відповідно до пункту 208.2 статті 208 цього Кодексу та зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних, та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ZMиth - загальна сума податку, сплаченого платником при ввезенні товарів на митну територію України;

ZПопРах - загальна сума поповнення з поточного рахунку платника податку рахунка в :" системі електронного адміністрування податку, в тому числі рахунків у системі електронного адміністрування податку платника - сільськогосподарського підприємства, що обрало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу, зазначених у підпунктах "а" - "в" пункту 200-1.2 цієї статті.

Не враховуються в обрахунку показника ZПопРах суми, зараховані на рахунки платників у системі електронного адміністрування податку з:

а) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання сільськогосподарських товарів/послуг (крім зернових та технічних культур та продукції тваринництва, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу);

б) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету Україна та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання зернових та технічних культур, визначених у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу;

в) рахунків у системі електронного адміністрування податку, відкритих для перерахування коштів до Державного бюджету України та на спеціальні рахунки, відкриті в установах банків та/або в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, для здійснення операцій з постачання продукції тваринництва, визначеної у пункті 209.19 статті 209 цього Кодексу.

У разі проведення органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, розрахунків платника податку з погашення заборгованості з різниці в тарифах на теплову енергію, опалення та постачання гарячої води, послуги з централізованого водопостачання, водовідведення, що вироблялися, транспортувалися та постачалися населенню та/або іншим підприємствам централізованого питного водопостачання та водовідведення, які надають населенню послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, яка виникла у звязку з невідповідністю фактичної вартості теплової енергії та послуг з централізованого водопостачання, водовідведення, опалення та постачання гарячої води тарифам, що затверджувалися та/або погоджувалися органами державної влади чи органами місцевого самоврядування, за рахунок субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам з подальшим спрямуванням коштів відповідно до закону України про Державний бюджет України в рахунок погашення заборгованості з податку, в поповнення рахунка в системі електронного адміністрз`вання податку враховується в межах проведених розрахунків з податку сума зменшення залишку узгоджених податкових зобов`язань такого платника податку, не сплачених до бюджету, термін сплати яких настав, що обліковується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, до виконання в повному обсязі за коригуючими реєстрами.

Порядок та строки врахування таких сум зменшення в поповнення рахунка в системі електронного адміністрування податку встановлюються Кабінетом Міністрів України.

ZОвердрафт - сума середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу.

Показник ZОвердрафт щокварталу (протягом перших шести робочих днів такого кварталу) підлягає автоматичному перерахунку з урахуванням показника середньомісячного розміру сум податку, які за останніх 12 звітних (податкових) місяців станом на дату такого перерахунку, були задекларовані платником до сплати до бюджету та погашені чи розстрочені або відстрочені, а також задекларовані платником - сільськогосподарським підприємством, що обрав спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 цього Кодексу. Такий перерахунок здійснюється шляхом віднімання суми попереднього збільшення та додавання суми збільшення згідно з поточним перерахунком.

ZНаклВид - загальна сума податку за виданими платником податковими накладними, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунками коригування до таких податкових накладних, зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних;

ZВідшкод - загальна сума податку, заявлена платником до бюджетного відшкодування з

урахуванням сум коригувань, проведених за результатами перевірок;

ZПеревищ - загальна сума перевищення податкових зобов`язань, зазначених платником у поданих податкових деклараціях з урахуванням поданих уточнюючих розрахунків до них, над сумою податку, що міститься в складених таким платником податкових накладних та розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Під час обрахунку суми ZНакл також використовуються показники, визначені пунктами 34, 34-1 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" цього Кодексу.

Таким чином, згідно вимог п.200'.3 ПК України реєстрацію податкової накладної у звітному періоді можливо здійснити в межах розрахованого ліміту (ZНакл), якщо його значення має позитивне, а не від`ємне арифметичне значення.

Матеріалами справи встановлено, що згідно витягів з системи електронного адміністрування ПДВ суми податку на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні в ЄДПН, показник ZНакл у періоді з 31.08.2017р. по 14.11.2017р. мав від`ємне арифметичне значення, та змінився на позитивне значення лише 15.11.2017р.

Згідно формули, за якою арифметично визначається ліміт суми податку, на яку позивач має право зареєструвати податкові накладні, основними важелями є: ZНаклОтр - податковий кредит з ПДВ, за отриманими податковими накладними, що зареєстровані відповідним чином в ЄДРПН, а також ZПопРах - сума поповнення електронного рахунку грошовими коштами безпосередньо позивачем у звітному періоді .

Також суд зазначає, що період з серпня 2017 р. по жовтень 2018р. на позивача як постачальника тепла розповсюджувалася дія положень Закону України «Про теплопостачання» від 02.06.2005 №2633 та Указу Президента України від 10.09.2014р. №715 «Про державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а також Постанови Кабінету Міністрів України від 18.06.2014 №217 із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2015 №1086 «Про затвердження Порядку розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки».

Таким чином, податкові зобов`язання з ПДВ по операціям з комунальних послуг, що постачалися споживачам та узгоджені в податкових деклараціях, перераховувалися на електронний рахунок для розрахунку реєстраційного ліміту з урахуванням механізму розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, визначеного Постановою КМУ від 18.06.2014р. №217. а не самостійно платником податку, як визначено Податковим кодексом.

Застосування вищезазначеного механізму розподілу грошових коштів, які надходять на рахунки із спец режимом використання не відповідає порядку поповнення з поточного рахунку Позивача-платника податку рахунка в системі електронного адміністрування податку для розрахунку реєстраційного ліміту для своєчасного реєстрування ПН в Єдиному реєстрі податкових накладних на суму податку (2Накл), обчислену за формулою, визначеною статтею 203-1.3 Податкового Кодексу.

Таким чином суд зазначає, що позивач на час спірних відносин у відповідності до чинного законодавства зобов`язаний водночас виконувати вимоги, встановлені Законом України «Про теплопостачання», Указом Президента України №715 та Постановою Кабінету Міністрів України №217, що підтверджується укладеним з ПАТ Державний ощадний банк України договором банківського рахунку №135483.3 від 29.07.2014 із змінами, внесеними додатковим договором №5 від 16.02,2016 про відкриття рахунків із спеціальним режимом використання та Постанов НКРЕКП про затвердження реєстру нормативів перерахування коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання.

При цьому слід зазначити, що Податковим кодексом України не передбачено механізм розподілу коштів, що надходять на поточні рахунки із спеціальним режимом використання для проведення розрахунків з постачальником природного газу, на якого покладено спеціальні обов`язки.

З огляду на викладене, дії позивача щодо перерахування грошових коштів з поточного рахунку для поповнення електронного рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ та розрахунку ліміту для реєстрації податкових накладних у встановлений термін є правомірними.

Таким чином, під час камеральної перевірки позивача з питання порушення термінів реєстрації податкових накладних відповідачем не було надано оцінку механізму розподілу грошових коштів позивача, як теплопостачальної організації, відповідно вимог чинного законодавства України, оскільки діяльність комунального підприємства в сфері теплоенергетики підлягає державному регулюванню, державою передбачено тимчасовий спеціальний (особливий) порядок розподілу грошових коштів, що надходять на рахунки Позивача, при цьому підприємство не може самостійно визначати розмір грошових коштів, що залишаються у його розпорядженні.

Підпунктом 4.1.4 п.4.1 ст.4 ПК України встановлена презумпція правомірності рішень платника податку у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або коли норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу, внаслідок чого рішення приймається на користь платника податків.

Згідно частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст.246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Ізюмського комунального підприємства теплових мереж (64300, Харківська обл., м. Ізюм, пр-т Незалежності , буд. 33) до Головного управління ДФС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 46) про скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити в повному обсязі.

Скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Харківській області від 05 грудня 2018 року № про застосування штрафних санкцій по податку на додану вартість на загальну суму 391253, 70 грн. (триста дев`яносто одна тисяча двісті п`ятдесят три грн. 70 коп.).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДФС у Харківській області на користь Ізюмського комунального підприємства теплових мереж сплачений судовий збір у сумі 5868 (п`ять тисяч вісімсот шістдесят вісім) грн. 82 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 06 червня 2019 року.

Суддя Спірідонов М.О.