Справа № 705/1017/19
Суддя: Сорочко Євген Олександрович
Дата ухвалення: 2019-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 705/1017/19
У Х В А Л А

03 червня 2019 року м. Київ

Суддя Шостого апеляційного адміністративного суду Сорочко Є.О., перевіривши на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 квітня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до командира ІІ-взводу І-ї роти батальйону патрульної поліції в м. Біла Церква Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції Білецького Сергія Олександровича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 квітня 2019 року позов задоволено частково. Не погодившись з таким рішенням, Департамент патрульної поліції подав апеляційну скаргу.

Вимоги до апеляційної скарги, порядку та строків її подання встановлені статтями 295-297 КАС.

Апеляційна скарга не відповідає зазначеним вимогам у зв`язку з пропуском строку апеляційного оскарження.

За загальним правилом, відповідно до частини першої статті 295 КАС апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частиною другою зазначеної статті передбачено, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Водночас, особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності визначені статтею 286 КАС, частиною четвертою якої передбачено, що апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

З матеріалів справи вбачається, що оскаржуване рішення проголошено 01.04.2019, а тому граничним строком його оскарження є 11.04.2019. Однак, апеляційну скаргу подано лише 07.05.2019, тобто з пропуском встановленого КАС строку.

При цьому, скаржником заявлено клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження.

В обґрунтування клопотання скаржник посилається на те, що оскаржуване рішення суду надійшло до Департаменту патрульної поліції з Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції лише 15.04.2019, а апеляційну скаргу було направлено до Шостого апеляційного адміністративного суду 19.04.2019 (хоч у якості доказу подано копію конверту, направленого 22.04.2019). Після отримання 02.05.2019 листа Шостого апеляційного адміністративного суду, у якому роз`яснено порядок подання апеляційної скарги, останню 07.05.2019 було направлено до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Проте, суд зазначає, що недотримання визначеного процесуальним законом порядку подання апеляційної скарги, не є поважною причиною, яка об`єктивно перешкоджала органу державної влади подати апеляційну скаргу у визначеному порядку у встановлений законом строк.

Окрім того, дата надходження до органу державної влади рішення суду від підпорядкованого такому органу підрозділу, не є датою, з якою пов`язаний відлік строку звернення суду апеляційної інстанції чи строку права на поновлення строку апеляційного оскарження.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що отримання скаржником 15.04.2019 оскаржуваного рішення від підпорядкованого йому підрозділу - Управління патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції, не є підставою для поновлення строку апеляційного оскарження.

Як вбачається з матеріалів справи, копію оскаржуваного рішення суду отримано Управлінням патрульної поліції в Київській області Департаменту патрульної поліції 26.03.2019, тобто строк на поновлення апеляційного оскарження за частиною другою статті 295 КАС з урахуванням частини четвертої статті 286 КАС, спливав 05.04.2019.

У даному випадку як відповідач так і скаржник будучи суб`єктами владних повноважень у відносинах з приватними особами мають дотримуватися принципу «належного урядування».

У пункті 74 Рішення у справі «Лелас проти Хорватії» і пункті 70 Рішення у справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслив особливу важливість зазначеного принципу та пояснив його практичне значення, зокрема, вказавши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків.

Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, у даному випадку позивача, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Принцип "належного урядування" передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах "Беєлер проти Італії" [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява № 33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, "Онер`їлдіз проти Туреччини" [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява № 48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява № 21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року).

Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах "Лелас проти Хорватії" (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і "Тошкуце та інші проти Румунії" (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), п. 119).

Таким чином, незабезпечення державними органами внутрішніх процедур щодо дотримання встановлених законом процесуальних строків (зокрема щодо вчасної передачі копій судових рішень та взаємодії між підпорядкованими суб`єктами; подання апеляційних скарг у порядку, визначеному процесуальним законом), не може бути поважною причиною для їх порушення та слугувати підставою для поновлення таких строків. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

За таких обставин, сказані скаржником причини пропуску строку не є поважними, а отже підстави для задоволення клопотання про поновлення такого строку наразі відсутні.

Відповідно до частини третьої статті 298 КАС апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин апеляційну скаргу слід залишити без руху. Протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

У випадку неподання заяви про поновлення строку апеляційного оскарження або визнання неповажними причин пропуску строку, у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 169, 295, 296, 298 КАС, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про поновлення строку апеляційного оскарження.

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 01 квітня 2019 року залишити без руху.

Роз`яснити, що протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали скаржник має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя Є.О. Сорочко