Справа № 160/2023/19
Суддя: Шишов О.О.
Дата ухвалення: 2019-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

04 червня 2019 року

м. Київ

справа №160/2023/19

адміністративне провадження №К/9901/15133/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Шишова О.О.,

суддів - Дашутіна І.В., Яковенка М.М., перевіривши

касаційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Дніпропетровського акружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року

та на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року

у справі №160/2023/19

за позовом ОСОБА_1

до Міністра соціальної політики України Реви Андрія Олексійовича, Міністерства соціальної політики України

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,-

у с т а н о в и в :

До Верховного Суду як суду касаційної інстанції в адміністративних справах відповідно до статті 327 Кодексу адміністративного судочинства України електронною поштою надійшла касаційна скарга.

Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, з`ясовано таке.

Відповідно до частини другої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 5, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.

Частиною третьою статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду апеляційної інстанції про відмову у відкритті або закриття апеляційного провадження, про повернення апеляційної скарги, про зупинення провадження, щодо забезпечення позову та заміни заходу забезпечення позову, про відмову ухвалити додаткове рішення, про роз`яснення рішення чи відмову у роз`ясненні рішення, про внесення або відмову у внесенні виправлень у рішення, про повернення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, про відмову у відкритті провадження за нововиявленими або виключними обставинами, про заміну сторони у справі, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремі ухвали.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року - повернуто позовну заяву.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року апеляційну скаргу повернуто без розгляду.

Таким чином, ухвала суду першої інстанції про повернення позовної заяви не переглядалась в апеляційному порядку.

Пунктом 1 частини першої статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.

Оскільки касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню, у відкритті касаційного провадження на вказане судове рішення слід відмовити.

Разом з тим, перевіряючи матеріали касаційної скарги в частині оскарження ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2019 року, Верховний Суд зазначає таке.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 329 КАС касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

З матеріалів касаційної скарги та оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, яке внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень убачається, що оскаржуване рішення суду постановлено 04 квітня 2019, а касаційну скаргу подано 25 травня 2019, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження.

У касаційній скарзі не порушується питання про поновлення строку на касаційне оскарження, причини його пропуску не зазначені.

Частиною 3 статті 332 КАС передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 329 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, відповідно до частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.

Згідно з частинами сьомою, восьмою, десятою статті 44 КАС України документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника). Якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).

З матеріалів касаційної скарги слідує, що вона підписана ОСОБА_1 з використанням електронного цифрового підпису та направлена на електронну поштову адресу суду касаційної інстанції.

Водночас, за змістом підпункту 15.16 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацією України у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

При цьому, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.

Разом із тим, на час звернення скаржника до Верховного Суду із касаційною скаргою Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система не розпочала роботу.

Скаржник одночасно з касаційною скаргою подав клопотання про визнання його електронного цифрового підпису, звільнення його від подання апеляційної скарги на паперовому носії, у зв`язку із травмою руки, відсутністю коштів на друк і поштові відправлення та відкриття провадження у справі. Дане клопотання мотивоване тим, що КАС України не передбачено не визнання електронного цифрового підпису зареєстрованого через систему «Електронний суд».

Судом встановлено, що дана касаційна скарга не сформована в системі «Електронний суд», вона надійшла до касаційної інстанції електронною поштою, підписана електронним цифровим підписом скаржника, який зареєстровано через Приват-24.

При цьому Закон України «Про електронний цифровий підпис», який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону від 05 жовтня 2017 року № 2155-VIII.

На даний час порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України «Про електронні довірчі послуги», який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Згідно з частиною 2 статті 17 згаданого Закону електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

Згідно зі статтею 18 цього ж Закону кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає, зокрема, надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

Наразі технічні можливості підсистеми «Електронний суд» не дають можливості суду здійснити перевірку електронних підписів заявників навіть на предмет того, чи є вони кваліфікованими. Підсистема не надає можливості судам здійснити перевірку електронного підпису в такому порядку та обсязі, як передбачено Законом України «Про електронні довірчі послуги».

Тому за відсутності можливості встановити наявність на поданому електронному документі кваліфікованого електронного підпису фактично відсутні підстави вважати, що такий документ оформлений відповідно до вимог законодавства.

З аналізу наведеного Верховний Суд вважає, що в даному випадку касаційна скарга повинна бути подана в письмовому вигляді, а тому в задоволені клопотання про прийняття касаційної скарги електронному вигляді слід відмовити.

З урахуванням викладеного, Верховний Суд дійшов висновку, що скаржнику слід надати суду касаційну скаргу у письмовій формі та її копії для інших учасників справи у відповідності частини 1 та 4 статті 330 КАС України.

Також, всупереч вимог частини четвертої статті 330 КАС України до вказаної касаційної скарги заявником не додано документ про сплату судового збору.

Одночасно зі скаргою заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання, скаржник зазначає, що в нього дуже скрутний майновий стан, а розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру його річного доходу за 2018 рік, тому він позбавлений можливості сплатити судовий збір.

За приписами частини першої статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

На підтвердження заявленого клопотання скаржник прикріпив до електронного листа ксерокопії довідки Лівобережного об`єднаного управління Пенсійного фонду України м. Дніпра Дніпропетровської області про отримання пенсії за період січень-грудень 2018 року, відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків з І по ІІІ квартал 2018 року та повідомлення про надання субсидій № 032587, акт обстеження матеріально-побутових умов сім`ї.

Законом № 3674-VI чітко визначено, як одну з умов для звільнення від сплати судового збору, зокрема, доведення заявником обставин, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік.

Для звільнення від такої сплати заявник касаційної скарги має довести існування таких фінансових труднощів.

Втім, на підставі наявних документів не має можливості пересвідчитись у розмірі отриманого доходу Благутою А. О. за весь рік, що передував року подання касаційної скарги, з огляду із наступного.

По-перше, надані скаржником докази на підтвердження скрутного матеріального стану повністю не відображають розмір доходів скаржника за попередній календарний рік, оскільки відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків надані лише з І по ІІІ квартал 2018 року, а не за весь 2018 рік.

По-друге, надані скаржником документи є незавіреними жодним чином ксерокопіями, до того ж неналежної якості, що не дозволяє суду дійти висновків щодо їх достовірності.

За наведених обставин, у задоволенні клопотання про звільнення скаржника від сплати судового збору належить відмовити.

Відповідно до підпункту 5 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу суду встановлена на рівні одного розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Під дію названої норми підпадають ухвали апеляційних адміністративних судів, якими вирішуються питання, пов`язані з процедурою розгляду адміністративної справи, інші процесуальні питання, та якщо ці ухвали можуть бути оскаржені у випадках, установлених процесуальним законом.

Згідно зі статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" станом на 1 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921,00 грн.

Таким чином, ставка судового збору, що підлягає сплаті за звернення з касаційною скаргою на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 04.04.2019, складає 1921,00 грн.

Щодо доводів ОСОБА_1 про порушення його права на доступ до правосуддя Верховний Суд зазначає, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" (Заява N 23436/03) в п.22 зазначив, що право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду (див. Golder v. the United Kingdom, рішення від 21 лютого 1975 року, серія А, N 18, с. 18, параграф 36), не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги.

Як наприклад, правило 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також встановлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції, оформляється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Тобто норми Регламенту ЄСПЛ вимагають звернення людини у письмовому вигляді з підписом і Суд не розцінює це як обмеження доступу до правосуддя.

Верховний суд звертає увагу на те, що у цьому випадку право доступу до суду не порушено, оскільки позивач має можливість звернутись до суду в порядку визначеному Законом.

Частиною другою статті 332 КАС України встановлено, що до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

За таких обставин, відповідно до правил статей 169, 332 КАС України касаційна скарга підлягає залишенню без руху з установленням скаржнику строку для усунення її недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції документу про сплату судового збору, підтверджень поважності причин пропуску строків та надання суду касаційної скарги у письмовій формі та її копій для інших учасників справи.

Реквізити для сплати судового збору: УК у Печерському районі/Печерський район/22030102; рахунок отримувача: 6007; ; код банку отримувача: 899998; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)"; призначення платежу: "*;101; _____ (код ЄДРПОУ/реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи або серія та номер паспорта громадянина України в установлених законом випадках); судовий збір, за позовом _____ (ПІБ/назва), Верховний Суд (Касаційний адміністративний суд)"; символ звітності банку: 207.

Керуючись статтями 248, 330, 332 КАС України,

у х в а л и в :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 04 березня 2019 року у справі №160/2023/19.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за звернення з касаційною скаргою.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про його звільнення від подання апеляційної скарги на паперовому носії.

Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Третього апеляційного адміністративного суду від 04 квітня 2019 у справі №160/2023/19.

Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги - 10 днів з моменту отримання ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач О.О. Шишов

Судді І.В. Дашутін

М.М. Яковенко