Справа № 1.380.2019.002776
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2019-06-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа № 1.380.2019.002776
про залишення позовної заяви без руху
06 червня 2019 року м. Львів
Суддя Львівського окружного адміністративного суду Мричко Н.І., перевіривши позовну заяву Фермерського господарства «Воля» до начальника Головного управління Держпраці у Львівської області про визнання неправомірними дій, -
в с т а н о в и в :
03.06.2019 до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фермерського господарства «Воля» до начальника Головного управління Держпраці у Львівської області, в якій позивач просить:
- «визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області про проведення перевірки на предмет додержання законодавства з питань праці»;
- «поновити строк на скаргу на постанову про адміністративні правопорушення № 007, № 006, № 005 від 04.01.2018»;
- «визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області по винесенню постанови про накладення штрафу № 007 від 04.01.2018»;
- «визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області по винесенню постанови про накладення штрафу № 006 від 04.01.2018»;
- «визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області по винесенню постанови про накладення штрафу № 005 від 04.01.2018».
У відповідності до частини 1 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Згідно з статтею 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
За приписами частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.
Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Як видно з позовної заяви, позивач просить, визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області про проведення перевірки на предмет додержання законодавства з питань праці; визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області щодо винесення постанов про накладення штрафу від 04.01.2018 № 007, № 006, № 005.
Разом з тим, позивач звернувся до суду лише 03.06.2019, тобто після спливу строку, визначеного статтею 122 КАС України. Окрім того, матеріали справи не містять обґрунтування поважності пропущеного строку за період з 04.07.2018.
Згідно з частиною 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
З урахуванням наведеного, суд вважає за необхідне вказати позивачу на те, що слід додати до позову заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій обґрунтувати поважність причин пропуску строку звернення до суду та надати відповідні докази.
Крім цього, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
Перевіривши позовну заяву, суддя встановив, що позивач в порушення вимог пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, у такій не зазначив, а саме: місцезнаходження позивача, поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи - Фермерського господарства «Воля» в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти. Також, позивач не зазначив ідентифікаційний код юридичної особи - Головного управління Держпраці у Львівської області в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти щодо відповідача.
Також, відповідно до пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначається власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
У позовній заяві Фермерського господарства «Воля», таке підтвердження відсутнє.
Таким чином, позивачу слід подати суду позовну заяву у новій редакції оформлену відповідно до вимог, передбачених статтею 160 КАС України, а також кількість примірників позовної заяви у новій редакції, відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.
Крім цього, частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Відповідно до частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» встановлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2019 становить 1921,00 грн.
Підпунктом 1.1 пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову
Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Разом з тим, за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою встановлюється ставка судового збору 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 1921,00 грн.
У відповідності до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і не майновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
З позовної заяви видно, що позивачем заявлено одну вимогу немайнового характеру (визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області про проведення перевірки на предмет додержання законодавства з питань праці) та вимоги, що мають майновий характер (визнати неправомірними дії Управління Держпраці у Львівській області щодо винесення постанов про накладення штрафу від 04.01.2018 № 007, № 006, № 005), на загальну суму 108800,00 грн., оскільки такі впливають на склад майна позивача.
Отже, за звернення до суду з таким позовом позивачу потрібно сплатити судовий збір на загальну суму 3842,00 (1921,00 х 2) грн., тобто 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимогу немайнового характеру та 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб за вимоги майнового характеру.
Окрім цього, згідно з частиною 4 статті 161 КАС України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Вимоги до оформлення письмових доказів визначені у статті 94 КАС України, відповідно до якої письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.
Як видно з доданих до позовної заяви копій письмових доказів, то такі не засвідчені позивачем.
Відтак Позивачу слід надати належним чином засвідчені письмові докази, які додані до позовної заяви, з зазначенням наявності у позивача чи іншої особи їх оригіналів.
Згідно з вимогами частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 вказаного Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи наведене вище, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву Фермерського господарства «Воля» без руху, надавши такому строк для усунення виявлених недоліків.
Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 248, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-
УХВАЛИВ:
залишити без руху позовну заяву Фермерського господарства «Воля» до начальника Головного управління Держпраці у Львівської області про визнання неправомірними дій.
Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - 10 днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання суду:
- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду, в якій обґрунтувати поважність причин пропуску строку звернення до суду та надати відповідні докази;
- позовної заяви у новій редакції оформленої відповідно до вимог, передбачених статтею 160 КАС України, а також кількість примірників позовної заяви у новій редакції, відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі;
- власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;
- документа про сплату судового збору у розмірі 3842,00 грн.;
- належним чином засвідчені письмові докази, які додані до позовної заяви.
Ухвала суду про залишення позовної заяви без руху набирає законної сили з моменту її підписання. Заперечення на ухвалу суду може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мричко Н.І.