Справа № 623/932/19
Суддя: Бєссонова Т. Д.
Дата ухвалення: 2019-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Номер справи 623/932/19
Номер провадження 2-а/623/17/2019
РІШЕННЯ

іменем України

31 травня 2019 року м. Ізюм

Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого - судді: Бєссонова Т.Д.

за участю секретаря судового засідання: Ноль С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу № 623/932/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни в якому просив суд скасувати постанову № 47-П від 15.02.2019 року про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-42 КУпАП. В обґрунтування позову посилається на те, що 07 вересня 2018 року спеціалістами Департаменту державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області проведена позапланова перевірка, за результатами якої встановлено факт виконання позивачем будівельних робіт щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків ( відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за адресою: АДРЕСА_1 . без повідомлення про виконання будівельних робіт, про що складено акт № 540-А від 07.09.2018 року та протокол про адміністративне правопорушення від 07.09.2018 року. Постановою по справі про адміністративне правопорушення № 540-П від 18.09.2018 року, винесену головним інспектором будівельного нагляду ОСОБА_2 позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП, а саме виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків ( відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками ( СС1). Вказаною постановою на позивача накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн., який позивачем сплачено повністю згідно квитанції від 25.09.2018 року. Таким чином на теперішній час вказаний об`єкт будівництва вважається самочинним, так як він збудований без відповідного документу, який дає право виконувати будівельні роботи. Також позивачу видано припис -540 ПР про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 07.09.2018 року, в якому відповідач вимагає привести об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки у попередній стан в термін до 07.11.2018. 01 лютого 2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюновою Іриною Вікторівною складено акт за № 47-А та протокол, в яких зазначено, що ОСОБА_1 не виконав вимоги припису від 07.09.2018 року за № 540-ПР. На підставі акту та протоколу від 01 лютого 2019 року Головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюнова І.В. ухвалила оспорювану постанову про притягнення позивача до адміністративної відповідальності. Позивач посилається на те, що оспорювана постанова складена з порушеннями, а саме під час здійснення перевірки виконання вимог припису 01.02.2019 року він був відсутній, складені за результатами перевірки акт, припис та протокол про адміністративне правопорушення від 01.02.2019 року направлені йому поштою, хоча він не відмовлявся ані від участі в перевірці, ані від отримання акту, припису та протоколу від 01.02.2019 року. Також позивач вказує на те, що оскаржувана постанова від 15.02.2019 року складена з порушенням ст. 38 КУпАП, тобто більше ніж через два місяці з дня вчинення правопорушення. Виконати припис № 540 Пр від 07.09.2018 року фактично не можливо, оскільки отримати вихідні дані та подати повідомлення про початок виконання будівельних робіт згідно чинного законодавства України не можливо у відношенні об`єкта, будівництво якого вже завершено. Вимога, що міститься у приписі від 07.09.2018 року № 540-Пр про приведення земельної ділянки у попередній стан, не передбачена вищезазначеними нормами чинного законодавства України, а тому є незаконною. Вказане свідчить про відсутність об`єктивної сторони адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУПАП. Незаконно розглянувши справу без належного повідомлення позивача про складений протокол про адміністративне правопорушення, про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, відповідач не дав позивачу скористатись його правами, передбаченим ст. 268 КУпАП у повному обсязі. Розгляд справи без участі позивача та належного повідомлення його про складення відносно нього матеріалів по справі про адміністративне правопорушення унеможливило виконання вимог ст. 245 КУпАП, щодо всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи.

Представник позивача, ОСОБА_3 , через канцелярію суду надала клопотання в якому просить суд розпочати слухання справи за її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Представник відповідача, Арутюнова І.В., надала суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд розглядати справу без її участі та відмовити позивачу у задоволенні позову в повному обсязі. В обґрунтування посилається на те, що посадовими особами Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області в період 28.08.2018 по 07.09.2018 року була проведена перевірка об`єкту будівництва за адресою: АДРЕСА_1 . За результатами даної перевірки складено Акт № 540-А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 07.09.2018 року та наданий припис 540ПР про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою привести об`єкт у відповідність до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом отримання права на виконання будівельних робіт або приведення земельної ділянки в попередній стан в термін до 07.11.2018 року. На підставі проведеної перевірки, посадовими особами Департаменту 18.09.2018 року винесена постанова № 540-П про притягнення позивач до адміністративної відповідальності. Вказана постанова позивачем не оскаржувалась, а навпаки сплачена в повному обсязі. В період з 21.01.2019 року по 01.02.2019 року у присутності позивача проведена перевірка виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 540-ПР.За результати перевірки встановлено, що вимоги припису № 540-ПР на момент здійснення перевірки не виконано. Так посадовими особами Департаменту складений акт за результатами проведення планового ( позапланового) заходу державного нагляду контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт № 47-А від 01.02.2018 року та складений протокол про адміністративне правопорушення від 01.02.2019 року та наданий відповідний припис № 47-ПР про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм стандартів, і правил з вимогою привести об`єкт у відповідності до вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил шляхом введення його в експлуатацію або приведення в попередній стан в строк до 01.04.2019 року. У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 або його уповноважена особа відмовились від отримання та підписання акту, протоколу та припису, Департаментом матеріали перевірки були надіслані поштою, які позивачем отримані особисто 17.02.2019 року. 15.02.2019 року винесена постанова по справі про адміністративне правопорушення № 47-П, якою притягнуто ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, яка надіслана позивачу поштою та яку останній отримав 20.02.2019 року. Відповідач вказує на те, що позивач був присутній під час проведення позапланової перевірки, що вбачається із відеозапису ( однак в матеріали справи не містять вказаного диску з відеозаписом). Також відповідач посилається на те, що адміністративне правопорушення було триваючим, а отже позивача притягнуто до адміністративної відповідальності відповідно до норм чинного законодавства. Представник відповідач вважає, оскільки перебувала у щорічній відпусті в період з 28.03.2019 року по 12.04.2019 року , а отже не пропустила строк на подачу відзиву на позов ( а.с.72-78).

Судом встановлено, що 15.02.2019 року Головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни винесено про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності у виді штрафу в сумі 6800,00 грн. за ч.1 ст.188-42 КУпАП ( а.с.33).

Як зазначено у постанові, позивач не виконав вимогу органу державного архітектурно-будівельного контролю - припису про усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 07.09.2018 року № 540-Пр, виданого Департаментом ДАБІ, чим порушено абз.3 п.14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі по тексту - Порядок № 553) та п.п.б п.3 ч.3 ст. 41 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно з ч. 1 ст. 188-42 КпАП України невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначаються Законом України від 17.02.2011р. № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок № 553.

Згідно з п. 9 Порядку № 553 державний архітектурно - будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акту перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з п. 21 Порядку № 553 якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акту.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акту та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Матеріалами справи підтверджено, що 01.02.2016 року головним спеціалістом Інспекції ДАБК Арутюновою І.В. складено акт позапланової перевірки № 47-А від 01.02.2019 року, яким зафіксовано невиконання вимог попереднього припису № 540-Пр від 07.09.2018, що є порушенням пп. «б» п.3 ч.3 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с.25-31), складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за порушення абз.3 п.14 Порядку № 553 та пп.б п.3 ч. 3 ст. 41 Закону України « Про регулювання містобудівної діяльності» - невиконання вимог органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з містобудівної діяльності ( а.с.32), в яких відсутній запис про відмову від підпису та отримання акту та протоколу, а також відсутній припис від 01.02.2019 року № 47-Пр, що ставить під сумнів дотримання вимог Порядку № 553.

Також суд зазначає, що акт та протокол від 01.02.2019 року складено на ОСОБА_1 , а в оскаржуваній постанові від 15.02.2019 року № 47-П до адміністративної відповідальності притягається ОСОБА_1 , тоді, як по батькові позивача відповідно до його паспорта громадянина України зазначено « ОСОБА_4 » ( а.с.7,33).

Відповідно доположені ст. 283 КУпАП постанова про адміністративне правопорушення повинна містити , зокрема, відомості про особу, стосовно якої розглядається справа ( прізвище, ім"я та по батькові ( за наявності), ...

Суд зазначає, що відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення є вина особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду УРСР від 24.06.1988 р. № 6 "Про практику розгляду судами скарг на постанови у справах про адміністративні правопорушення" (в редакції згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України від 03.12.1997 р. № 12) розглядаючи відповідно до ст. 293 КпАП України скаргу або протест на постанову у справі про адміністративне правопорушення, суд повинен перевірити: чи накладено адміністративне стягнення правомочним органом; чи є в діях даної особи ознаки проступку, за який законом передбачена адміністративна відповідальність, і вина у його вчиненні; чи не сплив строк давності для притягнення до адміністративної відповідальності; чи правильні висновки органу (посадової особи), який виніс постанову, про тяжкість вчиненого проступку і обтяжуючі обставини; чи враховані пом`якшуючі обставини, майновий стан винного.

Отже, необхідною умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є доведеність факту вчинення адміністративного правопорушення даною особою та вина особи у його вчиненні.

Однак, відповідачем як суб`єктом владних повноважень, всупереч вимог ч.2 ст.77 КАС України, не надано доказів наявності вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.188-42 КУпАП, а сама постанова про притягнення до адміністративної відповідальності складена на ОСОБА_1 .

Надаючи оцінку дотриманню відповідачем процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.

Статтею 7 КУпАП передбачено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За приписами ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

У відповідності до п.20 Порядку № 553 протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України (п.20 Порядку № 553).

Статтею 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

За приписами ст.277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

У відповідності до ст.278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання, зокрема, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Статтею 279 КУпАП встановлено, що розгляд справи розпочинається з оголошення складу колегіального органу або представлення посадової особи, яка розглядає дану справу.

Згідно з п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Матеріалами справи підтверджено, що 01.02.2019 головним спеціалістом Інспекції ДАБК Арутюновою І.В. складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за порушення абз.3 п.14 Порядку № 553 та пп.б п.3 ч.3 ст. 41 ЗУ « Про регулювання містобудівної діяльності» - невиконання вимог органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства з містобудівної діяльності (а.с.32).

При цьому, протокол про адміністративне правопорушення від 01.02.2019 року, не містить підпису позивача та відсутні записи про те, що позивач від підпису відмовився.

Суд відмічає, що всупереч вимогам ст. 256 КУпАП у протоколі від 01.02.2019 відсутня відмітка про те, що позивачеві були роз`яснені його права, передбачені ст.268 КУпАП, та надано можливість надати пояснення з приводу порушення і зауваження з приводу складення протоколу, викласти мотиви відмови від його підписання.

Жодних доказів вручення позивачу припису, протоколу про адміністративне правопорушення відповідачем не надано.

Вище наведене, на думку суду, свідчить про недотримання Інспекцією ДАБК процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач правомірності своєї постанови № 47-П від 15.02.2019 року належним чином не довів.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що при прийнятті оскаржуваної постанови № 47-П по справі про адміністративне правопорушення від 15.02.2019 року відповідач діяв без дотримання встановленої законом процедури притягнення до адміністративної відповідальності, необґрунтовано, упереджено, без з`ясування необхідних обставин, що мали значення для прийняття рішення, у зв`язку з чим оскаржувана постанова є протиправною та підлягає скасуванню.

Відповідач просив провадження у справі залишити без розгляду, посилаючись на пропуск позивачем строків звернення до суду, однак належних та допустимих доказів цьому не надав.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 8, 14, 22, 72-79,242-246 Кодексу адміністративного судочинства України, ст. ст. 122, 222, 257, 268, 277, 278, 279, 280, 286 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу № 2 Департаменту Державної архітектурно будівельної інспекції у Харківській області Арутюнової Ірини Вікторівни про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення - задовольнити.

Скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 47-П від 15 лютого 2019 року про визнання ОСОБА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 188-42 КУпАП та накладення на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800,00 грн.

З текстом рішення можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень за посиланням http://reyestr.court.gov.ua

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду у встановленому порядку протягом десяти днів з дня його складення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду Т.Д. Бєссонова