Справа № 2040/7750/18
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2019-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2019 р.Справа № 2040/7750/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Чалого І.С.,

Суддів: Спаскіна О.А. ,

за участю секретаря судового засідання Ващук Ю.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної служби України з питань геодезіїї, картографії та кадастру на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції: Горшкова О.О., м. Харків) від 13.12.2018 (повний текст рішення складено 26.12.2018 р.) по справі № 2040/7750/18 за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань геодезіїї, картографії та кадастру

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) з адміністративним позовом до Державної служби України з геодезії, картографії та кадастру, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Державної служби України з геодезії, картографії та кадастру від 29.08.2018 № 130 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання сертифікату інженера- землевпорядника ОСОБА_1 . № 003228 від 03.04.2013; зобов`язати Державну службу України з геодезії, картографії та кадастру вчинити дії щодо поновлення в Державному реєстрі сертифікованих інженерів - землевпорядників інформацію про кваліфікаційний сертифікат інженера- землевпорядника ОСОБА_1 № 003228 від 03.04.2013.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2018 року адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково.

Скасовано наказ Державної служби України з геодезії, картографії та кадастру від 29.08.2018 року № 130 "Про анулювання кваліфікаційних сертифікатів" в частині анулювання сертифікату інженера- землевпорядника ОСОБА_1 . № 003228 від 03.04.2013 року. В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову, якою відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обгрунтування вимог апеляційної скарги вказав, що вважає безпідставним посилання суду на недоведеність факту грубого порушення позивачем вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, оскільки суд не врахував, що своїми діями ОСОБА_1 створив ситуацію, за якої унеможливлюється реалізація замовниками документації із землеустрою прав на землю. Також суд здійснив передчасний висновок про бездіяльність Кваліфікаційної комісії щодо перевірки обставин, викладених у колективному зверненні. Стверджує, що Держгеокадастром дотримано порядок та процедуру позбавлення (анулювання) кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника, оскаржуваний наказ є законним та обгрунтованим, а тому не підлягає скасуванню.

Представник відповідача ОСОБА_2 . в судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи апеляційної скарги, просив скаргу задовольнити.

Позивач та представник позивача ОСОБА_7 в судовому засіданні суду апеляційної інстанції проти вимог та доводів апеляційної скарги заперечували, просили відмовити в її задоволенні.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи та їх представників, переглянувши справу за наявними у ній доказами та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що у задоволенні апеляційної скарги належить відмовити з огляду на таке.

Суд першої інстанції встановив такі фактичні обставини справи, які не оспорюються учасниками справи.

03.04.2013 ОСОБА_1 видано кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника за № 003228 , який підтверджує відповідність інженера-землевпорядника кваліфікаційним характеристикам професії та його спроможність самостійно складати окремі види документації з оцінки земель (крім експертної грошової оцінки земельних ділянок), виконувати топографо-геодезичні і картографічні роботи, проводити інвентаризацію земель, перевіряти якість грунтових, геоботанічних та інших обстежень при здійсненні землеустрою.

14.06.2018 громадяни ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 звернулися до Кваліфікаційної комісії Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру із заявою про анулювання кваліфікаційного сертифікату щодо грубих порушень вимог положень нормативно правових актів, нормативно технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, допущених ОСОБА_1 під час розроблення проекту землеустрою (а.с. 19-22).

Вказане звернення внесено в порядок денний Кваліфікаійної комісії Держгеокадастру 26.07.2018 згідно витягу з протоколу засідання № 7 (а.с. 81-89).

За результатом розгляду колективного звернення громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 14.06.2018 на засіданні комісії ухвалено рішення звернутися до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру з поданням про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1

01.08.2018 Кваліфікаційної комісією сформовано подання про анулювання кваліфікаційних сертифікатів інженерів-землевпорядників, у тому числі щодо ОСОБА_1 з підставі грубого порушення вимог положень нормативно правових актів, нормативно технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

29.08.2018 Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру прийнято наказ № 130 про анулювання кваліфікаційного сертифікату № 003228 від 03.04.2013 (надалі - оскаржуваний наказ).

Вважаючи, що відповідачем протиправно та без з`ясування всіх обставин по справі прийнято наказ про анулювання сертифікату інженера - землевпорядника, позивач звернувся до суду.

Спірні правовідносини виникли між сторонами з приводу правомірності дій Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату та для правильного вирішення спору необхідно надати правову оцінку наявності чи відсутності факту грубого порушення ОСОБА_1 , як інженером землевпорядником, вимог положень нормативно правових актів, нормативно технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Задовольняючи позовні вимоги в частині скасування оскаржуваного наказу, суд першої інстанції дійшов висновку, що перевірка стосовно дотриманням позивачем вимог законодавства при виконанні функцій інженера-землевпорядника не проводилася, доказів того, що проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність ОСОБА_3 , який не пройшов погодження, матеріали справи не містять, подання Кваліфікаційної комісії до Держгеокадастру щодо анулювання кваліфікаційного сертифікату позивача складено виключно на підставі колективного звернення громадян ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 14.06.2018, без дослідження землевпорядної документації, яка була вилучена під час обшуку та не приймалась до уваги під час прийняття рішення про анулювання кваліфікаційного сертифікату ОСОБА_1

Відмовляючи в частині задоволення позовних вимог про зобов`язання відповідача вчинити дії щодо поновлення в Державному реєстрі сертифікованих інженерів- землевпорядників інформацію про кваліфікаційний сертифікат інженера- землевпорядника ОСОБА_1 , суд першої інстанції виходив з того, що ведення Державного реєстру сертифікованих інженерів-землевпорядників покладено на Центральний орган виконавчої влади, що реалізує політику у сфері земельних відносин, а тому суд не може перебирати на себе такі дискреційні повноваження вказаного органу.

Відповідно до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обгрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Враховуючи, що позивач правом на апеляційне оскарження рішення суду не скористався, а відповідач оскаржує рішення суду першої інстанції лише в частині задоволення позовних вимог, колегія суддів не вбачає підстав для надання правової оцінки рішенню суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, в межах розгляду цієї апеляційної скарги.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог з огляду на таке.

Спірні правовідносини регулюються Земельним кодексом України (далі - ЗК України), Законом України від 22.05.2003 № 858-IV "Про землеустрій" (далі - Закон № 858-IV), Законом України від 17.06.2004 № 1808-IV "Про державну експертизу землевпорядної документації" (далі - Закон № 1808-IV), Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України "Про питання сертифікації інженерів-землевпорядників та інженерів-геодезистів" від 28.07.2017 № 392, яким затверджено Порядок роботи Кваліфікаційної комісії, видачі та анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника та інженера-геодезиста, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22.08.2017 за № 1044/30912 (далі - Порядок № 392).

Відповідно до пункту "ж" частини першої статті 184 Земельного кодексу України землеустрій передбачає, зокрема, складання проектів землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозмін, упорядкування угідь, а також розроблення заходів щодо охорони земель.

Згідно з положеннями частини шостої статті 186-1 Земельного кодексу України підставою для відмови у погодженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки може бути лише невідповідність його положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівній документації.

Частиною третьою статті 66 Закону № 858-IV встановлено, що відповідальними особами за якість робіт із землеустрою можуть бути лише сертифіковані інженери-землевпорядники.

Відповідно до частин дев`ятнадцятої - двадцять першої статті 66 Закону № 858-IV кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника анулюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин: а) за зверненням сертифікованого інженера-землевпорядника; б) у разі набрання законної сили рішенням суду про обмеження дієздатності особи (інженера-землевпорядника), визнання її недієздатною, безвісно відсутньою; в) за поданням Кваліфікаційної комісії в разі встановлення факту порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою відповідно до статті 68 цього Закону; г) на підставі свідоцтва про смерть.

Кваліфікаційний сертифікат інженера-землевпорядника може бути також анульований за рішенням суду.

Відповідно до частини восьмої статті 66 Закону № 858-IV рішення Кваліфікаційної комісії може бути оскаржено до суду.

Статтею 68 Закону № 858-IV передбачено, що особи, винні у порушенні законодавства у сфері землеустрою, несуть відповідальність згідно із законом. Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

Рішення про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката може бути оскаржено в судовому порядку.

Відповідно до пункту 6 Розділу II Порядку № 392 рішення Кваліфікаційної комісії приймаються шляхом відкритого голосування простою більшістю голосів присутніх на її засіданні та оформлюються протоколом, який підписують усі присутні на засіданні члени Кваліфікаційної комісії. Член Кваліфікаційної комісії, який не погоджується з прийнятим Кваліфікаційною комісією рішенням, висловлює окрему думку в письмовому вигляді, що додається до протоколу.

Пунктом 19 Розділу III Порядку № 392 встановлено, що Кваліфікаційна комісія за результатами розгляду письмових звернень заінтересованих осіб, замовників документації із землеустрою, органів державної влади та місцевого самоврядування, саморегулівних організацій у сфері землеустрою робить подання до Держгеокадастру про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката (його анулювання) з таких підстав: грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою; рішення суду за фактами неякісного проведення землеустрою сертифікованим інженером-землевпорядником; наявність у сертифікованого інженера-землевпорядника непогашеної судимості за корисливі злочини; з`ясування факту неправомірної видачі кваліфікаційного сертифіката.

На підставі подання Кваліфікаційної комісії про позбавлення сертифікованого інженера-землевпорядника кваліфікаційного сертифіката Держгеокадастр приймає відповідне рішення та повідомляє його письмово у двотижневий строк після надходження відповідного протоколу засідання Кваліфікаційної комісії.

З системного аналізу наведених правових положень вбачається, що анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника здійснюється Державною службою України з питань геодезії, картографії та кадастру за поданням Кваліфікаційної комісії за наявності однієї із підстав, визначених у статті 68 Закону № 858-IV. Кваліфікаційна комісія проводить засідання, на якому обов`язково розглядає акт перевірки або письмові звернення заінтересованих осіб, та за результатами розгляду приймає відповідне рішення, яке оформлюється протоколом.

У зв`язку з цим, колегія суддів дійшла висновку, що за результатами розгляду звернень заінтересованих осіб Кваліфікаційна комісія у випадку встановлення факту грубого порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою може прийняти рішення про внесення подання до Держгеокадастру України стосовно анулювання сертифіката інженера-землевпорядника. Водночас обов`язковою умовою для винесення подання про анулювання кваліфікаційного сертифікату інженера-землевпорядника є не наявність самого звернення, а встановлення за результатами розгляду такого звернення факту правопорушення, вини особи у вчинені даного правопорушення.

При цьому, як правильно зауважив суд першої інстанції, Закон № 858-IV не дає визначення грубого порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів. Отже поняття "грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів", яке застосоване законодавцем у статті 68 Закону № 858-IV, має оціночний характер, а тому для з`ясування характеру порушення слід досліджувати допущене порушення у сукупності з урахуванням усіх обставин та попередніх проступків. У кожному конкретному випадку воно повинно встановлюватися, виходячи з об`єктивних та суб`єктивних ознак вчиненого діяння.

Колегія суддів зазначає, що грубим порушенням може вважатися порушення, в результаті якого не тільки порушено відповідні правові норми, а наслідком якого стали незворотні процеси для відновлення прав заінтересованих осіб, тобто за будь-яких умов неможливе повернення у правовий стан, що існував до вчинення зазначеного порушення

Визнання порушення нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою грубим залежить від оцінки таких критеріїв кожний з яких має самостійне значення: характеру порушення; категорії виконавця; об`єктивних ознак здійснюваного порушення; суб`єктивних ознак здійснюваного порушення.

Вказана правова позиція узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, яка викладена в постанові від 18.10.2018 по справі № 808/2685/17.

Водночас, колегія суддів враховує, що для ухвалення рішення про наявність у діях сертифікованого інженера-землевпорядника грубого порушення вимог положень нормативно-правових актів, Кваліфікаційна комісії має ретельно дослідити всі обставини справи, тобто встановити факт порушення інженером-землевпорядником законодавства у сфері землеустрою. Отже комісія повинна не просто констатувати про необхідність внесення подання до Держгеокадастру України стосовно анулювання сертифіката інженера-землевпорядника, а прийняти вмотивоване рішення, в якому вказати які саме вимоги чинного законодавства порушені із зазначенням конкретних пунктів, зазначити чому саме вважає виявлені порушення грубими (враховуючи що таке поняття є оціночним), встановити чи призвело таке порушення до неможливості відновити порушені права заінтересованих осіб. Сам факт дискреції комісії у наданні оцінки грубого порушення законодавства вимагає від суб`єкта владних поноважень належної мотивації прийнятих рішень.

Суд першої інстанції правильно встановив, що оскаржуваний наказ Держгеокадастру про анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника ОСОБА_1 . винесено на підставі Закону № 858-IV за поданням Кваліфікаційної комісії за грубе порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою. Водночас ані у наказі, ані у поданні та протоколі комісії не зазначено в чому саме полягає грубе порушення ОСОБА_1 вимог законодавства, які саме дії позивача призвели до неможливості відновлення порушених прав заявників, не проведено перевірки фактів, які зазначені в письмовому зверненні ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 14.06.2018. Так само не надано жодної оцінки тим доводам, які надав у письмовому запереченні сам ОСОБА_1 , незважаючи на те, що у запереченні наведено достатньо підстав, які вказують на необхідність більш детального дослідження відповідного питання, що, в свою чергу, вказує на передчасність накладення на позивача виду стягнення відповідно до оскаржуваного наказу.

Колегія суддів зазначає, що протокол комісії містить лише виклад обставин, якими як заявники, так і особа, щодо якої вирішується питання про притягнення до відповідальності, обгрунтовує свої доводи, без надання оцінки встановленим комісією фактам за результатами розгляду цього звернення.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що прозорість адміністративних процедур є ефективним запобіжником державному свавіллю. Вмотивоване рішення демонструє особі, що вона була почута, дає стороні можливість апелювати проти нього. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися належний публічний та, зокрема, судовий контроль за адміністративними актами суб`єкта владних повноважень. І навпаки, ненаведення мотивів прийнятих рішень "суб`єктивізує" акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, з яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність рішення.

У своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово наголошував, що хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган державної влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення від 01.07.2003 у справі "Суомінеен проти Фінляндії" № 3780001/97, п. 36).

У контексті розгяду цієї справи колегія суддів наголошує на невмотивованості оскаржуваного наказу, прийнятого без з`ясування всіх обставин справи та проведення будь-якої перевірки.

Враховуючи не зазначення будь-яких мотивів, з яких у оскаржуваному рішенні відповідач дійшов висновку про встановлення факту грубого порушення позивачем вимог положень нормативно-правових актів, нормативно технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, доводи заявника апеляційної скарги про наявність в діях ОСОБА_1 грубих порушень вимог законодавства з землеустрою, так само як і доводи про те, що самого звернення та доданих до нього документів було достатньо для прийняття такого рішення, не заслуговують на увагу.

Щодо доводів заявника апеляційної скарги на підтвердження допущення позивачем грубого порушення вимог положень законодавства у сфері землеустрою про наявність висновку державної експертизи, згідно якої один з проектів не пройшов погодження у зв`язку з допущенням певних порушень, то колегія суддів зазначає, що жодних висновків державної експертизи з приводу проведення державної експертизи документації із землеустрою відповідачем до суду не надано. Так само відповідачем не надано доказів того, що зазначений ним висновок з приводу проведення державної експертизи документації із землеустрою, згідно протоколу кваліфікаційної комісії № 7 від 26.07.2018, комісією розглядався.

Крім того, колегія суддів зазначає, що чинним законодавством не встановлено, що наявність негативного висновку державної експертизи землевпорядної документації свідчить про грубе порушення суб`єктом господарювання або ж інженером-землевпорядником вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою.

Колегія суддів наголошує, що в жодному із письмових доказів, наданих відповідачем до суду, окрім лише звернення заінтерсесованих осіб ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 від 14.06.2018, не зазначена інформація або відомості щодо грубого порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою саме сертифікованим інженер-землевпорядником ОСОБА_1 .

Щодо доводів заявника апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції ототожнено дії кваліфікаційної комісії та Держгеокадастру, який вважаючи, що кваліфікаційна комісія оформила подання з процедурних питань, скасував наказ Держгеокадастру, колегія суддів зазначає таке.

Кваліфікаційна комісія не є окремим органом державної влади, що має поноваження на прийняття самостійних рішень, які мають юридичне значення. Саме відповідач, який за результатами розгляду подання Кваліфікаційної комісії, приймає остаточне рішення, що тягне за собою наслідки у вигляді анулювання сертифіката інженера-землевпорядника, є тим суб`єктом владних повноважень, дії та рішення якого можуть бути оскаржені в судовому порядку. Позивачем не заявлялася позовна вимога про скасування протоколу та подання Кваліфікаційної комісії, водночас це не може бути підставою для відмови у скасуванні наказу, адже оскаржуваний наказ порушує права позивача.

За таких обставин, колегія суддів вважає правильним висновок суду першої інстанції щодо відсутності належної мотивації оскаржуваного наказу, а також те, що для анулювання кваліфікаційного сертифіката інженера-землевпорядника необхідним є доведення не лише факту порушення сертифікованим інженером-землевпорядником вимог положень нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, стандартів, норм і правил у сфері землеустрою, а факту саме грубого їх порушення.

Отже, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що відповідачем без врахування всіх істотних обставин справи та без достатньої мотивації прийнято оскаржуване рішення про анулювання кваліфікаційного сертифікату інженеру-землевпоряднику ОСОБА_1 , що стало підставою для скасування такого наказу в судовому порядку.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів, переглянувши справу, дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Наведені в апеляційній скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують

Оскільки колегія суддів залишає в силі рішення суду першої інстанції, то відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не підлягають новому розподілу.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної служби України з питань геодезіїї, картографії та кадастру залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 13.12.2018 року по справі № 2040/7750/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді О.А. Спаскін Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 03.06.2019.