Справа № 460/377/19
Суддя: Недашківська К.М.
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
З ПИТАНЬ ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ
30 травня 2019 року м. Рівне №460/377/19
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Недашківської К.М., за участю: секретаря судового засідання Самкової Т.А.; представника позивача не прибув; представника відповідача не прибув; розглядаючи у підготовчому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс» до Державної фіскальної служби України про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, та вирішуючи питання щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду,
У провадженні Рівненського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс» (далі іменується позивач) до Державної фіскальної служби України (далі іменується відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов`язати відповідача збільшити у системі електронного адміністрування ПДВ значення суми податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс», на яку може бути зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму від`ємного значення податку на додану вартість у розмірі 464386 грн. 00 коп.
Ухвалою суду від 18.03.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено розгляд справи за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 16.04.2019.
У підготовчому засіданні 16.04.2019 оголошено перерву до 14.05.2019.
Ухвалою суду від 14.05.2019 розгляд справи відкладено на 30.05.2019 за клопотанням представника позивача.
Учасники справи, належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, у підготовче засідання 30.05.2019 не прибули. Позивач подав до суду заяву про проведення підготовчого засідання за відсутності уповноваженого представника.
Таким чином, суд дійшов висновку про можливість проведення підготовчого засідання за відсутності учасників справи, оскільки підстави для відкладення розгляду справи в порядку статей 181, 205, 223 КАС України відсутні.
За приписами частини четвертої статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Фіскальний орган вказує, що предметом спору в справі за позовом TOB «Рівнетранссервіс» до ДФС України є зобов`язання вчинити певні дії, що не відповідає критеріям, визначеним в пункті 56.18 статті 56 ПК України, а тому для подання такої позовної заяви застосовується загальний строк звернення до суду - шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а у випадку застосування процедури адміністративного оскарження рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, строк звернення до суду, передбачений КАС України, складає три місяці.
Відповідно до пункту 8 частини 1 статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Строк звернення до суду обчислюється за загальним правилом з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. При ньому «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те. яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Враховуючи вищезазначене, а також те що позовна заява ТОВ «Рівнетранссервіс» про зобов`язання вчинення певних дій подана до Рівненського окружного адміністративного суду після сплину строку передбаченого частиною 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, а матеріали справи не містять заяви про поновлення пропущеного строку із обґрунтуванням причин, позивачем пропущений шестимісячний строк звернення до адміністративного суду.
Таким чином, відповідач просить суд залишити позовну заяву без розгляду.
Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів
Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень (частина друга статті 122 КАС України).
Постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 09.06.2011, залишеною без змін ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2012, у задоволенні позовних вимог Товариству з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс» відмовлено повністю.
Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 02.07.2015 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс» задоволено частково: постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 09.06.2011 та ухвалу Житомирського апеляційного адміністративного суду від 17.01.2012 скасовано; справу направлено на новий розгляд.
Ухвалою Житомирського апеляційного адміністративного суду від 11.01.2016 у справі №2а/1770/1551/2011 апеляційну скаргу Державної податкової інспекції у м. Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області залишено без задоволення, а постанову Рівненського окружного адміністративного суду від 29.10.2015 у справі №2а/1770/1551/2011 без змін.
Тобто, рішення фіскального органу про зменшення позивачу розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість за грудень 2010 року на суму 464386 грн. 00 коп. скасоване.
10 серпня 2017 року ТОВ «Рівнетранссервіс» подано уточнюючий розрахунок, яким збільшено суму від`ємного значення ПДВ на 464386 грн. 00 коп. Однак, як вбачається з матеріалів справи, реєстраційну суму фіскальним органом не збільшено.
Суд зазначає, що у даному випадку позивач звернувся до суду з позовом про визнання протиправною бездіяльності щодо не збільшення фіскальним органом у системі електронного адміністрування ПДВ значення суми податку Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс», на яку може бути зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, на суму від`ємного значення податку на додану вартість у розмірі 464386 грн. 00 коп.
Суд зазначає, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.
Крім того, суд зауважує, що самі по собі строки поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набувати) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких встановлюється цей строк.
З матеріалів справи вбачається, що позивач після подання уточнюючого розрахунку звертався до фіскального органу із заявою від 27.02.2018, в якій просив сформувати та подати всю необхідну інформацію щодо внесення змін до даних системи електронного адміністрування ПДВ, а саме: збільшити суму ПДВ, на яку платник податків має право зареєструвати податкові накладні та / або розрахунки коригування в ЄРПН (а.с. 18).
Головним управлінням ДФС у Рівненській області надано відповідь від 22.03.2018, де повідомлено про направлення заяви платника податків до ДФС України (а.с. 19).
Проте, на момент звернення до суду з позовом фіскальний орган не надав доказів на підтвердження обставин щодо розгляду заяви платника податків по суті, не повідомив про рішення, прийняте за такою заявою.
Суд зазначає, що застосування правила визнання строків звернення до суду з позовом про визнання протиправною бездіяльності тісно пов`язання із правовою природою такої бездіяльності. Бездіяльність визначається як пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень щодо неприйняття у певні строки рішення чи вчинення дій, які зумовлюють для платника податків юридичні наслідки; або ж така бездіяльність є триваючою, тобто такою, що не має зв`язку з конкретною датою чи строком для прийняття суб`єктом владних повноважень рішення чи вчинення дій.
В теорії права триваюче правопорушення розуміється, як проступок, пов`язаний з тривалим та безперервним невиконанням суб`єктом обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи допустила бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності) та, відповідно, порушення закону.
Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку: усунення стану за якого об`єктивно існує певний обов`язок у суб`єкта, що вчиняє правопорушення; виконанням обов`язку відповідним суб`єктом; припиненням дії відповідної норми закону.
Суд констатує, що у даному випадку йдеться саме про триваючу бездіяльність відповідача, а відтак строки звернення до суду не є дотичними до певної дати (встановленої законом), чи події, яка має неминуче настати.
Таким чином, особливостями застосування строків звернення до адміністративного суду у справах, пов`язаних з триваючою бездіяльністю, є: 1) триваюче правопорушення передбачає перебування у стані безперервного тривалого не вчинення особою дій (бездіяльності), у зв`язку із чим, не повинно вважатися пропуском встановленого законом строку звернення до адміністративного суду з позовом; 2) встановлення строків звернення до адміністративного суду та залишення позовної заяви без розгляду на підставі їх пропуску не може слугувати меті легалізації триваючого правопорушення та, відповідно, здійснення незаконної діяльності (бездіяльності).
Відповідач жодним чином не обґрунтував того, коли саме, на його думку, почався перебіг строку для звернення позивача з позовом до суду.
Таким чином, клопотання відповідача про залишення позову без розгляду не підлягає задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 122, 240, 241, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Клопотання Державної фіскальної служби України про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Рівнетранссервіс» без розгляду залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Повну ухвалу складено 30.05.2019.

Суддя Недашківська К.М.