Справа № 640/8382/19
Суддя: Костенко Д.А.
Дата ухвалення: 2019-05-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

21 травня 2019 року м. Київ №640/8382/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Костенко Д.А., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до Державного реєстратора КП "Єдине вікно державної реєстрації" Черченка Ігоря Леонідовича про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

Представник позивача адвокат Кіккас М.В. звернувся до Окружного адміністратив-ного суду міста Києва з позовом, у якому просить визнати протиправними і скасувати рішення відповідача (індексний номер 46720665 від 03.05.2019) щодо реєстраційного запису №31413904 від 03.05.2019 116:35:37 про державну реєстрацію прав про право власності на об`єкт нерухомого майна - квартиру АДРЕСА_1 (спірна квартира) за власником ОСОБА_3 .

В обґрунтування позову зазначено, що позивачем укладено договір купівлі-продажу майнових прав від 17.10.2016, договір купівлі-продажу деривативу від 17.10.2016, акт прийому-передачі деривативу від 17.10.2016, додатковий договір від 07.09.2017 до договору купівлі-продажу майнових прав від 17.10.2016, повністю оплачено вартість відповідних пра-вочинів, спрямованих на придбання спірної квартири, а 08.09.2017 позивачу передана спірна квартира на підставі відповідного акту приймання-передачі. Однак, як йдеться у позові, 13.05.2019 позивачу стало відомо, що право власності на спірну квартиру зареєстроване за третьою особою - ОСОБА_3 на підставі рішення відповідача індек-сний номер 46720665 від 03.05.2019, з яким позивач не погоджується та просить скасувати.

Згідно з висновком Великої Палати Верховного Суду у постанові від 05.12.2018 у справі №826/6337/16 приватноправові відносини вирізняються наявністю майнового чи немайнового особистого інтересу учасника. Спір має приватноправовий характер, якщо він обумовлений порушенням або загрозою порушення приватного права чи інтересу, як прави-ло, майнового, конкретного суб`єкта, що підлягає захисту в спосіб, передбачений законодавс-твом для сфери приватноправових відносин, навіть якщо до порушення приватного права чи інтересу призвели управлінські дії суб`єктів владних повноважень.

Виходячи з наведеного, за висновком Верховного Суду, розгляд та вирішення позов-них вимог про скасування реєстраційних дій, які є лише засвідченням факту відчуження, переходу або набуття певних майнових прав, вчинених щодо об`єкту нерухомості, без надання оцінки правочинам, на підставі яких вчинені такі дії, не дасть змогу належно захис-тити порушене, на думку позивача, майнове право, оскільки не вплине на чинність таких правочинів.

Якщо порушення своїх прав особа вбачає у наслідках, спричинених рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень, які вона вважає неправомірними, і ці наслідки призвели до виникнення, зміни чи припинення цивільних правовідносин, мають майновий характер або пов`язаний з реалізацією майнових або особистих немайнових інтересів особи, то визнання незаконними (протиправними) таких рішень є способом захисту її цивільних прав та інтересів.

Водночас у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №823/2042/16 зазначено, що оскільки позивач не був заявником стосовно оскаржуваних реє-страційних дій, тобто останні були вчинені за заявою іншої особи, такий спір є спором про цивільне право незалежно від того, чи здійснено державну реєстрацію прав на нерухоме май-но з дотриманням державним реєстратором вимог законодавства та чи заявляються, окрім вимог про скасування оспорюваного рішення, запису в державному реєстрі прав, також ви-моги про визнання недійсними правочинів, на підставі яких прийнято оспорюване рішення, здійснено оспорюваний запис (п. 37).

Крім цього зазначено, що скасування державної реєстрації права, належного одній особі, за заявою іншої особи в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності укладення цивільно-правових договорів, на підставі яких відбулись реєстраційні дії, обов`язково постають перед судом, який буде вирішувати спір, незалежно від того, чи заявив позивач вимогу щодо оскарження таких договорів (п. 50).

Отже, за висновком Верховного Суду, у зазначеній категорії справ вирішуються спори про цивільне право між особами, які вимагають скасування державної реєстрації, й особами, за якими зареєстровано право чи обтяження. А тому мають розглядатися судами господар-ської або цивільної юрисдикції залежно від суб`єктного складу сторін спору (п. 51).

Подібна за змістом правова позиція наведена також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №808/3069/17.

З наведених у позовній заяві обставин та доданих доказів вбачається, що розгляд даного позову пов`язаний з вирішенням приватно-правового спору щодо права власності на нерухоме майно й захист порушеного права позивача можливий за умови визнання (встанов-лення) судом цього права, з чого випливає необхідність дослідження і надання судом право-вої оцінки правочинам, на підставі яких здійснювалося набуття і перехід права власності.

Враховуючи, що згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України вищенаведені висновки Великої Палати Верховного Суду є обов`язковими для врахування судом першої інстанції, а також зважаючи на те, що вирішення цього спору стосуватиметься не лише майнових прав пози-вача, а й речових прав ОСОБА_3 , суд дійшов висновку, що заявлений позов належить розглядати у порядку цивільного судочинства, що згідно з п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України є підставою для відмови у відкритті провадження в адміністративній справі.

З огляду на відмову у відкритті провадження з підстав неналежності розгляду справи у порядку адміністративного судочинства додана до позову заява про забезпечення адмініс-тративного позову не може бути розглянутою адміністративним судом, а тому підлягає поверненню без розгляду.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 170 КАС України, суддя

у х в а л и в:

Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту її підписання. Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду у порядку, визначеному ст.ст. 293-297 КАС України. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом 15-ти днів з дня отримання її копії.

Суддя Д.А. Костенко