Справа № 120/1076/19-а
Суддя: Томчук Андрій Валерійович
Дата ухвалення: 2019-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

28 травня 2019 р. Справа № 120/1076/19-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Томчука А.В.,

за участю:

секретаря судового засідання: Кушніренко О.В.

позивача: ОСОБА_1

відповідача: Тимошевська Ю.Й., Калантаєвська В.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу в порядку загального позовного провадження справу

за позовом: товариства з обмеженою відповідальністю "Літинський молочний завод"

до: Головного управління ДФС у Вінницькій області

про: визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Літинський молочний завод" (далі - ТОВ "Літинський молочний завод", товариство, позивач) звернулось в суд з позовом до Головного управління ДФС у Вінницькій області (далі - ГУ ДФС у Вінницькій області) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийняте на підставі висновків акту камеральної перевірки від 23.01.2019 №3040/02-32-58-05/00424444, в ході якої досліджувалися терміни реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних позивача. Однак позивач вважає, що проведена відповідачем камеральна перевірка здійснена всупереч вимогам положень статті 75 ПК України, а саме термін реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які досліджуються під час проведення камеральної перевірки, а Регламентом встановлений вичерпний перелік порушень в результаті виявлення яких контролюючий орган має право складати саме акт камеральної перевірки. Щодо пропущення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН вказав, що ТОВ "Літинський молочний завод" відправило податкові накладні до ЄРПН точно протягом в встановленого абз. 11 п.201.10 ст. 201 ПК України строку, у зв`язку з чим, на переконання товариства податкове повідомлення-рішення є протиправним та підлягає скасуванню у судовому порядку.

Ухвалою від 12.04.2019 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи здійснювати в порядку загального позовного провадження.

08.05.2019 представником відповідача подано до суду відзив, зі змісту якого вказав, що відповідно п.201.10 ст.201 Кодексу податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Предметом камеральної перевірки у розумінні підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України в редакції, що діяла як до і після 1 січня 2017 року, охоплюється питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь - яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в платника, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість. Саме, аналізуючи дані цього реєстру, у ході проведення камеральної перевірки встановлено порушення ТОВ «Літинський молочний завод» граничних термінів реєстрації податкових накладних за квітень, червень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року, що і стало підставою для накладення штрафу.

Зміни до пункту 75.1 ПК України, які набули чинності з 1 січня 2017 року стосувалися лише уточнення повноважень, проте вони жодним чином не стосувалися періоду за який може бути проведена камеральна перевірка.

Відповідно до пункту 76.3 статті 76 КП України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі дані документи були надані пізніше - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Питання своєчасності реєстрації податкових накладних, які наведені у цьому позові відносяться до «інших питань», а відтак така перевірка проводиться з урахуванням строків давності, визначених пунктом 114.1. статті 114 граничні строки застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) до платників податків відповідають строкам давності для нарахування податкових зобов`язань , визначеним статтею 102 цього Кодексу.

На дату виникнення податкових зобов`язань платник ПДВ зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умов реєстрації у порядку визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в ЄРПН у встановлений Податковим Кодексом термін.

15.05.2019 представником позивача подано до суду відповідь на відзив, відповідно якої зазначив, що на його думку предметом камеральної перевірки можуть бути виключно помилки (порушення) у податковій звітності та/або її неподання (несвоєчасне подання). Натомість, податкова накладна у системному розумінні глави 2 розділу ІІ та ст.201 ПК України не належить до податкової звітності, у зв`язку з чим своєчасність або несвоєчасність її подання не можуть охоплюватися предметом камеральної перевірки. Крім того, вказав, що протягом операційного дня 15 січня 2019 року зареєструвати податкові накладні було неможливо, через технічної збої роботи серверу, про що на офіційному порталі ДФС України була поширена відповідна інформація. Наголосив, що відповідальність в даному випадку може застосовуватись лише за наявності прямої вини платника податку.

23.05.2019 представником відповідача подано до суду письмові заперечення, відповідно яких зазначено, що відповідно до п. 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем. Окрім того, якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем. Тобто, якщо граничний день реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування припадає на святковий або вихідний день , то такий день вважається операційним, що забезпечує можливість реєстрації податкової накладної розрахунку корегування протягом періоду з 08.00 до 20.00.

ГУ ДФС у Вінницькій області звернуло увагу суду, що в матеріалах доданих до адміністративного позову позивачем наявні відомості щодо направлення податкових накладних до реєстрації, після закінчення операційного часу а саме податкова накладна №1690 від 28.12.2018 відправлена до Державної фіскальної служби 15.01.2019 в 21:03, що прямо порушує визначений законодавством термін для операційного часу.

Тотожна ситуація складається з наступними податковими накладними №1550 від 28.12.2018 час відправлення 21:34 -15.01.2019; №1203 від 21.12.2018 час направлення 20:59 15.01.2019; №1521 від 27.12.2018 направлено в 20:59 15.01.2019; №1179 від 21.12.2018 направлено 20:59 15.01.2019; №1626 від 29.12.2018 відправлення в 20:59 15.01.2019; №1532 направлено в 20:59; №1358 від 26.12.2018 час 20:59; № НОМЕР_1 від 26.12.2018 направлено15.01.2019 НОМЕР_2 ; №1715 від 31.12.2018 направлено 20:59; №1636 від 31.12.2018 направлено 20:59 15.01.2019; №1627 від 29.12.2018 відправлено 20:59; №1415 від 26.12.2018 час направлення 20:59; №1736 від 26.12.2018 час направлення 21:34; №1462 від 26.12.2018 направлено час 21:34; № 1052 від 18.12.2018 час 21:34; № НОМЕР_3 від 26.12.2018 направлено 20:10; №1323 від 26.12.2018 час 21:34.

Підсумовуючи вищезазначене, дані податкові накладні направлено до контролюючого органу з запізненням, що спростовує висновки позивача.

28.05.2019 представником ТОВ "Літинський молочний завод" надано до суду додаткові письмові пояснення.

Ухвалою суду, постановленою із занесенням до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження у справі та за наявності відповідних заяв учасників справи розпочато розгляд справи по суті.

Представник позивача, надав пояснення, що відтворюють зміст позовної заяви, відповіді на відзив, додаткових пояснень, позовні вимоги просив задовольнити повністю.

Представник відповідача заперечив щодо задоволення заявленого позову з підстав викладених у відзиві, запереченнях.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ "Літинський молочний завод" () зареєстроване за адресою: вул. Ринкова, 33, смт. Літин, Вінницька область.

Основними видами діяльності позивача за КВЕД є: 10.52 - перероблення молока, виробництва масла і сиру; 10.52 - виробництво морозива; 46.33 - оптова торгівля молочними продуктами, яйцями, харчовими оліями та жирами; 47.81 - роздрібна торгівля з лотків і на ринках харчовими продуктами, напоями та тютюновими виробами; 52.21 - допоміжне обслуговування наземного транспорту.

ГУ ДФС у Вінницькій області проведено камеральну перевірку товариства позивача, за результатами якої складено акт від 23.01.2019 №3040/02-32-58-05/00424444 "Про результати камеральної перевірки щодо порушення правил реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з податку на додану вартість ТОВ "Літинський молочний завод" за квітень, червень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 року". Вказаним актом зафіксовано порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних з податку на додану вартість, а саме:

1) № 1718 від 01.10.2018 - дата реєстрації 08.11.2018 (18 днів затримки сплати);

2) № 1091 від 01.11.2018 - дата реєстрації 22.11.2018 (6 днів затримки сплати);

3) № 1749 від 31.10.2018 - дата реєстрації 19.11.2018 (4 дні затримки сплати);

4) № 1653 від 30.11.2018 - дата реєстрації 17.12.2018 (2 дні затримки сплати);

5) № 1722 від 30.11.2018 - дата реєстрації 18.12.2018 (3 дні затримки сплати);

6) № 952 від 30.11.2018 - дата реєстрації 17.12.2018 (2 дні затримки сплати);

7) № 1720 від 30.11.2018 - дата реєстрації 17.12.2018 (2 дні затримки сплати);

8) № 1417 від 06.12.2018 - дата реєстрації 03.01.2019 (3 дні затримки сплати);

9) № 1636 від 31.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

10) № 1627 від 29.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

11) № 1690 від 28.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

12) № 1415 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

13) № 1550 від 28.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

14) № 1053 від 18.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

15) № 1203 від 21.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

16) № 1521 від 27.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

17) № 1736 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

18) № 1462 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

19) № 1179 від 21.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

20) № 1626 від 29.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

21) № 1532 від 28.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

22) № 1549 від 28.12.2018 - дата реєстрації 17.01.2019 (2 дні затримки сплати);

23) № 1734 від 31.12.2018 - дата реєстрації 17.01.2019 (2 дні затримки сплати);

24) № 1358 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

25) № 1737 від 31.12.2018 - дата реєстрації 17.01.2019 (2 дні затримки сплати);

26) № 1463 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

27) № 1052 від 18.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

28) № 1735 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

29) № 1323 від 26.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати);

30) № 1715 від 31.12.2018 - дата реєстрації 16.01.2019 (1 день затримки сплати).

Згідно висновків акту вказано про порушення термінів реєстрації податкових накладних з ПДВ за квітень, червень, вересень, жовтень, листопад, грудень 2018 на суму ПДВ 557 050,05 грн.

Не погоджуючись з викладеними в акті висновками товариство надіслало на адресу податкового органу заперечення від 07.02.2019 №115, в яких визнали, що дійсно були пропущені строки реєстрації податкових накладних №1549 від 28.12.2018, №1734 від 31.12.2018, №1737 від 31.12.2018 на суму ПДВ 9107,87 грн.

Листом ГУ ДФС у Вінницькій області від 18.02.2019 №282/02-32-58, розглянувши вищевказані заперечення до акту перевірки в частині встановлення порушення граничних строків реєстрації ЄРПН, висновки акту перевірки №3040/02-32-58-05/00424444 залишено без змін.

Разом з тим, 20.02.2019 відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення №003965805, яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 397034,08 грн. застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 55636,12 грн.; за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ - 1,28 грн. застосовано штраф в розмірі 20% у сумі 0,26 грн. Загальна сума штрафу становить 55636,38 грн.

Не погодившись із вказаним податковим повідомленням-рішенням, ТОВ "Літинський молокозавод" звернулось до суду з даним позовом.

Визначаючись щодо заявлених податкових вимог суд керується та виходить з наступного.

Щодо позиції позивача, стосовно не охоплення камеральною перевіркою питань своєчасності реєстрації податкових накладних, суд зауважує наступне.

В контексті даної спірної ситуації в основу застосування штрафу покладений акт камеральної перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Так, Верховний Суд у постанові від 08.05.2018 у справі №805/808/17-а, вказав, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Мета камеральної перевірки - виявити в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичні та/або методологічні помилки, або інші відомості які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральна перевірка проводиться на систематичній основі, тобто перевіряються всі без винятку податкові декларації та уточнюючі розрахунки, подані платником, якого перевіряють.

Камеральною перевіркою, навіть в розумінні підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України в редакції, що діяла до 1 січня 2017 року, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення податковим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку, достатніми є дані Єдиного державного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

На користь такого висновку свідчить також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 1 січня 2017 року підпункту 75.1.1 абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Зважаючи на правову позицію ВС викладену у постанові від 08.05.2018 у справі №805/808/17-а та положення статті 75 ПК України, суд відхиляє доводи представника позивача щодо того, що термін реєстрації податкової накладної або розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН не є даними податкової звітності, які досліджуються під проведення камеральної перевірки.

Щодо пропущення строків реєстрації податкових накладних в ЄРПН, суд керується та виходить з наступного.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

За приписами пункту 201.7 статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до норм пункту 201.10 статті 201 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Так, згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

За визначенням пп. 14.1.265 п. 14.1 ст. 14 ПК України штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі у - Порядок № 1246).

Згідно пункту 12 Порядку № 1246 Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 2001.3 і 2001.9 статті 2001 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункт 14 Порядку № 1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (пункт15 Порядку № 1246).

Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557 (далі - Порядок №557), який визначає основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами електронного документообігу.

Відповідно пункту 2 розділу І Порядку №557 автор електронного документа (далі - автор) - юридична особа, самозайнята особа, фізична особа, податковий агент, контролюючий орган, орган державної влади, орган місцевого самоврядування, що створили електронний документ.

В силу пунктів 5-6 розділу ІІ Порядку №557 автор здійснює надсилання електронних документів з урахуванням встановлених законодавством граничних строків для подання таких документів. Електронні документи, відправлені автором після закінчення строку, встановленого законодавством для подання аналогічних документів в паперовому вигляді, вважаються поданими з порушенням строків їх подання.

У разі якщо адресатом є контролюючий орган, після надходження електронного документа здійснюється його автоматизована перевірка.

Автоматизована перевірка здійснюється у день надходження або не пізніше наступного робочого дня, якщо електронний документ надійшов після закінчення операційного дня або за 1 годину до його закінчення (пункти 8-9 розділу ІІ Порядку №557).

У відповідності до пункту 11 розділу ІІ Порядку №557 перша квитанція надсилається автору електронного документа протягом двох годин з часу його отримання контролюючим органом, в іншому разі - протягом перших двох годин наступного операційного дня. У першій квитанції, що формується за результатами автоматизованої перевірки, зазначеної у пункті 10 цього розділу, повідомляється про результати такої перевірки. У разі негативних результатів автоматизованої перевірки у першій квитанції повідомляється про неприйняття електронного документа із зазначенням причин, у такому випадку друга квитанція не формується. На першу квитанцію накладається електронна печатка контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник першої квитанції в електронному вигляді зберігається в контролюючому органі.

Якщо автору протягом встановленого строку після відправки електронного документа не надійшла перша квитанція, електронний документ вважається не одержаним адресатом.

Не пізніше наступного робочого дня з моменту формування першої квитанції, якщо інше не встановлено законодавством та цим Порядком, формується друга квитанція.

Друга квитанція є підтвердженням про прийняття (реєстрацію) або повідомленням про неприйняття в контролюючому органі електронного документа. В другій квитанції зазначаються реквізити прийнятого (зареєстрованого) або неприйнятого (із зазначенням причини) електронного документа, результати обробки в контролюючому органі (дата та час прийняття (реєстрації) або неприйняття, реєстраційний номер, дані про автора та підписувача (підписувачів) електронного документа та автора квитанції) (пункту 12 розділу ІІ Порядку №557).

На другу квитанцію накладається електронна печатка відповідного контролюючого органу, здійснюється її шифрування та надсилання автору електронного документа. Другий примірник другої квитанції зберігається в контролюючому органі (пункту13 розділу ІІ Порядку №557).

В силу пункту 14 розділу ІІ Порядку №557 у разі наявності другої квитанції про прийняття електронного документа датою та часом прийняття (реєстрації) електронного документа контролюючим органом вважаються дата та час, зафіксовані у першій квитанції.

Судом встановлено, що податкові накладні направлено до ЄРПН:

- № 1636 від 31.12.2018 відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 17:10, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1627 від 29.12.2018 відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 15:40, 16.01.2019 16:29, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1690 від 28.12.2018, відправлено 28.12.2019 21:03, повідомлення 16.01.2019 15:40, квитанція №1 16.01.2019 17:10, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1415 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1550 від 28.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, повідомлення 16.01.2019 17:10, квитанція №1 16.01.2019 17:10, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1053 від 18.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1203 від 21.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09,доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1521 від 27.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1736 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1462 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

-№ 1179 від 21.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 17:10, квитанція №1 16.01.2019 17:10,доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

-№ 1626 від 29.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09,доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1532 від 28.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1358 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 16:29, квитанція №1 16.01.2019 16:29, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1463 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34 повідомлення 16.01.2019 16:29, квитанція №1 16.01.2019 16:29, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №1052 від 18.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- №1735 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:10, повідомлення 16.01.2019 17:10, квитанція №1 16.01.2019 17:10, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

- № 1323 від 26.12.2018, відправлено 15.01.2019 21:34, повідомлення 16.01.2019 14:09, квитанція №1 16.01.2019 14:09, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

-№1715 від 31.12.2018, відправлено 15.01.2019 20:59, повідомлення 16.01.2019 17:10, квитанція №1 16.01.2019 17:10, доставлено до центрального рівня ДПС 16.01.2019 о 08:00 год.;

про що свідчать квитанції № 1 до кожної з перелічених накладних.

Як зазначено у квитанціях, «документ прийнято».

В контексті даної ситуації спірним є питання, щодо невчасного направлення товариством, на думку податкового органу, податкових накладних з затримкою в 1 день.

Відповідно положень Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.

В силу пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Так, відповідно пункту 2 Розділу І Порядку №557 операційний день - частина дня, протягом якої за наявності технічної можливості здійснюється електронний документообіг.

Дослідивши матеріали справи, суд зауважує, що ТОВ "Літинський молочний завод" направлено податкові накладні №1636 від 31.12.2018, №1627 від 29.12.2018, № 1690 від 28.12.2018, №1415 від 26.12.2018, № 1550 від 28.12.2018, № 1053 від 18.12.2018, №1203 від 21.12.2018, № 1521 від 27.12.2018, № 1736 від 26.12.2018, №1462 від 26.12.2018, № 1179 від 21.12.2018, № 1626 від 29.12.2018, №1532 від 28.12.2018, №1358 від 26.12.2018, 1463 від 26.12.2018, №1052 від 18.12.2018, №1323 від 26.12.2018, №1715 від 31.12.2018 протягом строку встановленого п.201.10 ст.201 ПК України, а саме 15.01.2019.

Разом з тим в матеріалах адміністративної справи міститься, витяг з офіційного сайту ДФС України, згідно якого повідомлялось, що 15.01.2019 о 10:15 год. вийшов з ладу один з серверів ЄАІС ДФС. Це призвело, у тому числі, до того, що оформлення митних декларацій типу ЕЕ в автоматичному режимі на центральному рівні тимчасово не можливо.

Відповідно п.201.10 ст.201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Так, суд зважає, що направлення податкових накладних №1636 від 31.12.2018 (сума ПДВ 37975,8 грн.), №1627 від 29.12.2018 (сума ПДВ 44468,76 грн.), № 1690 від 28.12.2018 (сума ПДВ 10333,33 грн.), №1415 від 26.12.2018 (сума ПДВ 40559,29 грн.), № 1550 від 28.12.2018 (сума ПДВ 144,36 грн.), № 1053 від 18.12.2018 (сума ПДВ 16106,67 грн.), №1203 від 21.12.2018 (сума ПДВ 45637,76 грн.), № 1521 від 27.12.2018 (сума ПДВ 40808,12 грн.), № 1736 від 26.12.2018 (сума ПДВ 75584,47 грн.), №1462 від 26.12.2018 (сума ПДВ 3515,01 грн.), № 1179 від 21.12.2018 (сума ПДВ 22875,66 грн.), № 1626 від 29.12.2018 (сума ПДВ 41188,88 грн.), №1532 від 28.12.2018 (сума ПДВ 22142,53 грн.), №1358 від 26.12.2018 (сума ПДВ 24493,89 грн.), №1463 від 26.12.2018 (сума ПДВ 26053,13 грн.), №1052 від 18.12.2018 (сума ПДВ 3746,63 грн.), №1323 від 26.12.2018 (сума ПДВ 312,5 грн.), №1715 від 31.12.2018 (сума ПДВ 120,83 грн.) на реєстрацію у ЄРПН було здійснено позивачем в межах строків, установлених п.201.10 ст.201 ПК України.

Суд вважає, що позивачем у даній справі було вчинено всіх залежних від нього заходів для недопущення порушення законодавства при реєстрації в Єдиному реєстрі вказаних податкових накладних, відсутньою є вина позивача в порушенні граничного строку реєстрації податкових накладних.

В свою чергу платник не може нести відповідальність за технічні неполадки одного з серверів ЄАІС ДФС 15.01.2019. Вказані обставини, на переконання суду, виключають можливість застосування до платника податку відповідальності передбаченої статтею 120-1 ПК України.

Враховуючи вищевикладене в сукупності, суд вважає, що позивачем вчинені всі можливі (необхідні та достатні) дії для вчасної реєстрації перелічених вище податкових накладних в ЄРПН. Наведене свідчить, що штрафні санкції нараховані за пропущення строку реєстрації вказаних накладних (граничний строк подачі 15.01.2019) у сумі 45706,77 грн. відповідачем нараховано протиправно, а відтак наявні підстави для скасування оскаржуваного податкового повідомлення-рішення в цій частині. В задоволенні іншої частини вимог слід відмовити, оскільки пропущено термін для вчасного направлення решти податкових накладних.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони у відповідності з ч. 3 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку про часткове задоволення позовних вимог.

Відповідно частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати в частині податкове повідомлення рішення Головного управління ДФС у Вінницькій області № від 20.02.2019 року на суму 45706 (сорок п`ять тисяч сімсот шість) грн. 77 коп.

В іншій частині скасування податкового повідомлення рішення № від 20.02.2019 року на суму 9929 (дев`ять тисяч дев`ятсот двадцять дев`ять) грн. 61 коп - відмовити.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю Літинський молочний завод" сплачений при зверненні до суду судовий збір у сумі 1536 (одна тисяча п`ятсот тридцять шість) грн. 80 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної фіскальної служби України у Вінницькій області.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Літинський молочний завод" (вул. Крупської, 33, смт. Літин, Вінницька область, )

Відповідач: Головне управління ДФС у Вінницькій області (Хмельницьке шосе, 7, м.Вінниця, )

Повний текст рішення суду складено 05.06.2019

Суддя Томчук Андрій Валерійович