Справа № 303/4169/18
Суддя: Ніколін Володимир Володимирович
Дата ухвалення: 2019-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2019 рокуЛьвів№ 857/3186/19

Колегія суддів Восьмого апеляційного адміністративного суду в складі:

головуючого судді Ніколіна В.В.,

суддів Гінди О.М., Заверухи О.Б.

за участі секретаря судового засідання Пильо І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові апеляційну скаргу Відділу капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року (суддя - Ващилін Р.О., м. Ужгород, повний текст судового рішення складено 18 лютого 2019 року) у справі за адміністративним позовом Відділу капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бєлова Людмила Миколаївна про визнання протиправними та скасування постанови про правопорушення та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт,-

ВСТАНОВИЛА:

Відділ капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради 12.08.2018 звернувся до суду з позовом до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бєлова Л. М. , у якому, з урахуванням заяви про зміну позовних вимог, просив: визнати протиправним та скасувати Припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.06.2018, винесений Управлінням архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області; визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.07.2018 №04/1007-1.1./781, винесену Управлінням архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» (далі - Закон №208/94-ВР) та накладено штраф у сумі 66276 грн. В обґрунтування позовних вимог вказує, що оскаржувані рішення суб`єкта владних повноважень є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки правомірним є віднесення виконання робіт з реконструкції приміщення під соляну кімнату до класу наслідків СС1, оскільки такі роботи не передбачають втручання в огороджуванні та несучі конструкції або інженерні системи загального користуванні, що підтверджується експертним звітом від 17.03.2017 №07-0170-17 та розрахунком, виданим 25.06.2018 головним інженером проекту ОСОБА_1 та повністю узгоджується з «Завданням на проектування» по розробці проектно-кошторисної документації від 05.12.2016. Окрім того, вказує на безпідставність застосування відповідачем норм пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо удосконалення містобудівної діяльності» (далі - Закон №1817-VІІІ) в частині віднесення ІІІ категорії складності об`єкта до класу наслідків СС2, оскільки такі не були чинні на момент отримання висновку експертизи.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року у справі №303/4169/18 в задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із ухваленим судовим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги покликається на обставини, викладені в позовній заяві, яким суд першої інстанції не надав належної правової оцінки. Крім цього, звертає увагу суду на ту обставину, що на момент отримання позитивного висновку експертизи по даному об`єкту діяло законодавство, яке відносило ІІІ категорію складності об`єкта до класу наслідків СС1, а не СС2. Також наголошує, що на переконання апелянта виконання робіт з «Реконструкції приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» відноситься до об`єктів з незначними наслідками (СС1) тому що під час виконання робіт по даному об`єкту передбачалося перенос приміщення психолога в приміщення медпункту, заміну дверних блоків, заміну покриття підлоги, внутрішні оздоблювальні роботи, влаштування електромереж під кабінет спелеотерапії та встановлення технічного обладнання, що не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції або інженерні системи загального користування.

Відповідач - Державна архітектурно-будівельна інспекція України у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Відповідач - Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області, та третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бєлова Людмила Миколаївна відзивів на апеляційну скаргу не подали.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що згідно з діючими на момент подання позивачем до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт законодавчими нормами об`єкт будівництва «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ № 20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» відносився до класу наслідків СС2. З огляду на вказане, суд першої інстанції погодився з позицією відповідача, що, зазначивши в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт клас наслідків СС1, Відділ капітального будівництва вніс недостовірні відомості, відтак відповідач при прийнятті оскаржених рішень діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

Проаналізувавши матеріали справи, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про правильне застосування норм матеріального та процесуального права та повне з`ясування обставин справи судом першої інстанції з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та знайшло своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги, що Відділом капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради подано до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), на об`єкті будівництва «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево», затверджене 02.02.2018 за №ЗК94.

У зв`язку надходженням листа Управління захисту економіки в Закарпатській області Національної поліції України від 03.03.2018 №1043/39/106/01-2018 на підставі наказу від 07.06.2018 №8П та направлення від 07.06.2018 №136/1007 посадовими особами Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області у період з 08 червня по 21 червня 2018 року проведено позапланову перевірку дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево», замовником якого є Відділ капітального будівництва, за результатами якої складено акт від 21.06.2018 №136/1007.

Проведеною перевіркою встановлено наведення Відділом капітального будівництва недостовірних даних в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), а саме: зазначення класу наслідків об`єкта будівництва СС1, тоді як у наданому експертному звіті від 17.03.2017 №07-0170-17, виданому Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Закарпатській області, зазначено категорію складності - ІІІ, що, відповідно до пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону України №1817-VІІІ, належить до об`єктів з середніми наслідками (СС2). Згідно з висновками Визначення класу наслідків (відповідності) на об`єкті «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево», розрахованого головним інженером проекту ОСОБА_1., визначено категорію складності об`єкта для виконання проектних робіт - ІІІ категорія; СС2 клас складності. Як вбачається з відмітки в розділі VІІІ акту перевірки, жодних пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду та складеного акту у Відділу капітального будівництва не було.

У зв`язку з виявленими порушенням вимог містобудівного законодавства головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бєловою Л.М. видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 21.06.2018, яким Відділ капітального будівництва зобов`язано негайно зупинити будівельні роботи з дня отримання припису.

Також, за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекціїу Закарпатській області Бєловою Л.М. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.07.2018 №04/1007-1.1/781, якою Відділ капітального будівництва визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР та накладено штраф у сумі 66276 грн.

Не погоджуючись із прийнятими рішеннями, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів регулюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон№3038-VI).

Відповідно до пункту 1 та пункту 3 частини першої статті 34 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Як видно з матеріалів справи, спірні правовідносини виникли з приводу віднесення Відділом капітального будівництва об`єкта будівництва «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» до класу наслідків СС1 та подання до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Протиправність прийнятих Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області рішень позивач обґрунтовує тим, що відповідно до розрахунку визначення класу наслідків (відповідальності), виданого начальником Відділу капітального будівництва від 25.06.2018 зазначений об`єкт будівництва відносить до класу наслідків (відповідальності) СС1 . Вірність визначення класу наслідків (відповідальності) підтверджується також результатами проведеної Філією ДП «Укрдержбудекспертиза» у Закарпатській області експертизою проектної документації за робочим проектом «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево», згідно з якою визначено ІІІ категорію складності об`єкта будівництва, що відповідає класу наслідків СС1, згідно з діючими на момент складення експертного звіту нормам законодавства.

Станом на день затвердження Відділом капітального будівництва завдання на проектування «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» (05.12.2016), як і на день складання експертного звіту (17.03.2017) діяли норми Закону, якими всі об`єкти будівництва поділялися на V категорій складності.

Відповідно до частини третьої статті 32 Закону№3038-VI(в редакцій, чинній до 10.06.2017) визначено, що віднесення об`єкта будівництва до тієї чи іншої категорії складності здійснюється проектною організацією і замовником будівництва.

Законом №1817-VIII, який набув чинності 10.06.2017, внесені зміни, в тому числі в Закон№3038-VI. Вказаним законодавчим актом, зокрема, змінено порядок класифікації об`єктів будівництва та запроваджено їх поділ за класом наслідків замість раніше встановленого за категорією складності.

Відповідно до положень статті 32 Закону №3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин - дату подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт), клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Згідно із законодавчими нормами, що діяли на момент подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності): незначні наслідки - СС1; середні наслідки - СС2; значні наслідки - СС3.

Частиною другою статті 32 цього ж Закону передбачено, що клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва (частина шоста статті 32 Закону №3038-VI).

Таким чином, як на момент розроблення проектної документації, так і на момент подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, діяли законодавчі норми, що покладали обов`язок віднесення об`єкта будівництва до певної категорії (класу наслідків) безпосередньо на проектну організацію за погодженням із замовником.

Відповідно до висновку розрахунку визначення класу наслідків (відповідальності) від 11.01.2017, розробленого головним інженером проекту ОСОБА_1. за критеріями загальних вимог ДБН В. 1.2-14-2009, а також наведених розрахунків «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» відноситься до класу наслідків (відповідальності) СС1. За критеріями, згідно з якими об`єкту реконструкції присвоюється найвища категорія складності і відноситься до ІІ категорії складності. Враховуючи те, що об`єкт реконструкції здійснюється в районі з сейсмічністю 7 балів, категорія складності збільшується на одиницю, тобто становить ІІІ категорію складності.Зазначений висновок узгоджується також з даними завдання на проектування та експертного звіту, відповідно до яких об`єкт будівництва «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» віднесено до ІІІ категорії складності. Таким чином, позивачем самостійно віднесено вказаний об`єкт будівництва до ІІІ категорії складності.

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №1817-VIII врегульовано питання конвертації об`єктів будівництва, з визначеної раніше категорії складності на відповідний клас наслідків. Так, пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень передбачено, що з дня набрання чинності цим Законом об`єкти будівництва: I та II категорій складності належать відповідно до об`єктів з незначними (СС1) наслідками; III та IV категорій складності належать відповідно до об`єктів з середніми (СС2) наслідками; V категорії складності належать відповідно до об`єктів із значними (СС3) наслідками.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає правильним висновок суду першої інстанції, який вказав, що згідно з діючими на момент подання позивачем до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт законодавчими нормами об`єкт будівництва «Реконструкція приміщень під соляну кімнату в ДНЗ №20 по вул. Р. Корсакова, буд. 22/15 в м. Мукачево» відносився до класу наслідків СС2. Отже, суд погоджується з позицією відповідача, що, зазначивши в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт клас наслідків СС1, Відділ капітального будівництва вніс недостовірні відомості.

Відповідно до частини десятої статті 35 Закону відповідальність за повноту і достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, та виконання підготовчих робіт з порушенням вимог, визначених у цій статті, покладена на замовника.

Зазначене кореспондується також з положеннями пункту 11 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466, відповідно до яких замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім цього, пунктом 11 «Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, надано право посадовим особам органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт. Зокрема, підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також, пунктом 2 частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР, передбачено, що суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності`передбачена «Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (далі - Порядок №244).

Згідно із пунктом 22 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про накладення штрафу); 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - постанова про закриття справи).

У зв`язку з встановленням під час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності вини Відділу капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради за фактом внесення недостовірних відомостей в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Закарпатській області Бєловою Л.М. винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.07.2018 №04/1007-1.1/781, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 2 частини другої статті 2 Закону №208/94-ВР та накладено штраф у сумі 66276 грн.

Колегія суддів вважає безпідставними доводи апелянта про те, що віднесення виконуваних робіт до класу наслідків СС1 підтверджується експертним звітом від 17.03.2017 №07-0170-17 та розрахунком, виданим 25.06.2018 головним інженером проекту ОСОБА_1 , оскільки такі спростовуються встановленими судом обставинами та матеріалами справи. Окрім того, суд вважає безпідставним посилання позивача на розрахунок, виданий головним інженером проекту ОСОБА_1. від 25.06.2018, оскільки такий складено вже після проведення перевірки та під час її проведення не досліджувався. Подане повідомлення про початок виконання будівельних робіт ґрунтувалося на відомостях розрахунку, виданого головним інженером проекту ОСОБА_1. від 11.01.2017, відповідно до якого об`єкт будівництва віднесено до ІІІ категорії складності.

Колегія суддів також не бере до уваги посилання позивача на безпідставність застосування відповідачем положень пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень Закону №1817-VІІІ в частині віднесення ІІІ категорію складності об`єкта до класу наслідків СС2, з мотивів їх нечинності на момент отримання висновку експертизи, оскільки при поданні повідомлення про початок виконання будівельних робіт замовник повинен керуватися нормами законодавства, чинними на момент подання такого.

Перевірка законності та обґрунтованості оскаржуваних рішень суб`єктів владних повноважень здійснюється у порядку, встановленому КАС України.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку дій суб`єкта владних повноважень щодо відповідності визначеним частиною другою статті 2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.

Визначаючись на предмет дотримання відповідачем частини другої статті 2 КАС України, при прийнятті оскаржуваних рішень, суд приходить до переконання, що оскаржувані рішення відповідають вимогам даної статті, тобто, прийняті на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані ці рішення (дії).

Доводи апеляційної скарги зазначених висновків суду не спростовують і не дають підстав вважати, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно із статтею 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 КАС України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги колегією суддів не встановлено.

Згідно з частиною другою статті 6 КАС України та статті 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» передбачено застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

У пункті 58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Відтак, інші, зазначені відповідачем в апеляційній скарзі доводи, окрім проаналізованих вище, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин справи і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними.

Керуючись ч.3 ст.243, 308, 310, 316, 321, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Відділу капітального будівництва виконавчого комітету Мукачівської міської ради залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 13 лютого 2019 року - без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя В. В. Ніколін
судді О. М. Гінда
О. Б. Заверуха