Справа № 826/15677/18
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

29 травня 2019 року м. Київ № 826/15677/18
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клименчук Н.М., розглянувши заяву представника позивача про уточнення позовних вимог, залучення до участі у справі співвідповідача та розгляд справи у порядку загального позовного провадження по справі
за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Пенсійного фонду України в м. Києві
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2018 року відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

В подальшому, через канцелярію суду представником позивача подано заяву про уточнення позовних вимог, залучення до участі у справі у якості співвідповідача ІНФОРМАЦІЯ_1 та розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Розглянувши зазначену заяву, суд приходить до висновку про можливість її часткового задоволення, з огляду на наступне.

В частині заяви ОСОБА_1 щодо уточнення позовних вимог, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову. Позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Частиною 3 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що підготовче засідання при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження не проводиться. Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - протягом п`ятнадцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду від 26.11.2018 р. відкрито провадження у справі №826/15677/18 в порядку п. 2 ч. 1 ст. 263 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якого суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Отже, судом вирішено здійснювати розгляд даної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику сторін) у письмовому провадженні.

Таким чином, враховуючи той факт, що спрощене позовне провадження без повідомлення (виклику сторін) у письмовому провадженні у даній справі відкрито 26.11.2018 р., а заяву про уточнення позовних вимог позивачем подано 09.04.2019 р. та 02.05.2019 р., суд приходить до висновку, що її подано поза межами строків, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України, у зв`язку з чим вона підлягає поверненню без розгляду.

Крім того, частиною сьомою статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у разі подання будь-якої заяви, визначеної частиною першою або третьою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає у судовому рішенні.

Враховуючи все вищезазначене, оглянувши заяви про уточнення позовних вимог, суд не приймає їх до розгляду та повертає позивачу.

В частині заяви ОСОБА_1 щодо залучення до участі у справі у якості співвідповідача Київський міський військовий комісаріат, суд зазначає наступне.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд дійшов до висновку про необхідність залучення до участі у справі в якості співвідповідача Київський міський військовий комісаріат, оскільки відповідно до Порядку призначення і виплати одноразової грошової допомоги у разі загибелі (смерті), інвалідності або часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності військовослужбовців, військовозобовязаних та резервістів, які призвані на навчання (або перевірочні) та спеціальні збори чи для проходження служби у військовому резерві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.05.2018 року № 499, керівник уповноваженого органу (в даному випадку це Київський міський військовий комісаріат) подає у 15-денний строк з дня реєстрації всіх документів розпорядникові коштів висновок щодо виплати одноразової грошової допомоги, до якого додаються відповідні документи.

Відповідно до ч.3 ст. 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Згідно з п.п. 5, 6 ст. 48 КАС України під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов до висновку про необхідність залучення до участі у справі в якості співвідповідача Київський міський військовий комісаріат.

В частині заяви ОСОБА_1 щодо розгляду справи у порядку загального позовного провадження, суд зазначає наступне.

У відповідності до пункту 20 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Пунктом 3 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

При цьому, згідно з положеннями частини 6 цієї ж статті, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу.

Так, згідно з пунктом 2 частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг.

Також суд вважає за необхідне зазначити, що практика Європейського суду з прав людини з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка ратифікована Україною на підставі Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» від 17 липня 1997 року №475/97-ВР (далі - Конвенція) свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі «Ахеn v. Germany», заява №8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку Європейського суду з прав людини, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

За таких підстав та з урахуванням предмету спору у даній адміністративній справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для розгляду справи в порядку загального позовного провадження.

Керуючись статтями 12, 260, 262, 47, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, -

УХВАЛИВ:
1. Заяву ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Повернути ОСОБА_1 заяви від 09 квітня 2019 року та 02 травня 2019 року про уточнення позовних вимог.

3. Залучити до участі у справі у якості співвідповідача Київський міський військовий комісаріат (вулиця Парково-Сирецька, 19, м. Київ, 04112).

4. Зобов`язати позивача надіслати копію позовної зави та доданих до неї документів на адресу Київського міського військового комісаріату протягом п`яти днів з моменту отримання цієї ухвали та надати до суду докази надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

5. Встановити Київському міському військовому комісаріату п`ятнадцятиденний термін із дня отримання копії даного судового рішення для подання до суду відзиву на позовну заяву (відзиву) у порядку, визначеному в ст. 162 КАС України.

6. Встановити Київському міському військовому комісаріату триденний термін із дня отримання відповіді на відзив позивача для подання до суду заперечень проти відповіді на відзив у порядку, встановленому в ст. 164 КАС України.

7. Також повідомити, що відповідно до ч. 5 ст. 77 КАС України, якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

8. Відмовити позивачу у задоволенні заяви про розгляд справи у порядку загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Клименчук