Справа № 826/10106/17
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2019-05-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

30 травня 2019 року справа №826/10106/17

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомПублічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" (далі по тексту - позивач, ПАТ "Укргазвидобування")
доГоловного управління Держгеокадастру у Харківській області (далі по тексту - відповідач, ГУ Держгеокадастру у Харківській області)
про1) визнання протиправними дії ГУ Держгеокадастру у Харківській області по проведенню перевірки дотримання вимог земельного законодавства, результати якої оформлено актом від 11 липня 2017 року №271-дк/228/АП/09/01-17; 2) визнання протиправним та скасування припису ГУ Держгеокадастру у Харківській області від 11 липня 2017 року №271-дк/0/38пр/03/01л-17
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає протиправними дії щодо проведення перевірки дотримання вимог земельного законодавства, результати якої оформлено актом від 11 липня 2017 року №271-дк/228/АП/09/01-17 та оскаржуваний припис, обґрунтовуючи позовні вимоги наступним: жодних повідомлень щодо проведення планового чи позапланового заходу державного нагляду відповідач не надсилав, що є порушенням норм Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності"; перевірка здійснювалась за відсутності керівника або уповноваженої особи позивача; посвідчення (направлення) на проведення перевірки відповідачем не пред'являлось; акт перевірки не містить відомостей щодо типу заходу та підпису суб'єкта господарювання; результати незаконної перевірки не можуть бути підставою для складання припису.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 серпня 2017 року відкрито провадження в адміністративній справі №826/10106/17, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Відповідачем подано до суду відзив на адміністративний позов, в якому вказує на правомірність своїх дій та припису, оскільки проведення перевірок з питань дотримання вимог земельного законодавства регулюється Законом України "Про державний контроль за використанням та охороною земель", а не Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", а тому відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб, визначений чинним законодавством.

В судовому засіданні 18 грудня 2017 року представник позивача позовні вимоги підтримав, представник відповідача проти задоволення позову заперечив, за згодою сторін, на підставі частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України, суд ухвалив розглядати справу у письмовому провадженні.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва звертає увагу на наступне.

Судом встановлено, що ГУ Держгеокадастру у Харківській області відповідно до вимог статей 6, 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" проведено перевірку з питань дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0729, :01:000:0731 та :01:000:0735, які розташовані на території Чернещинської сільської ради Зачепилівського району Харківської області та використовуються ПАТ "Укргазвидобування".

За результатами вказаної перевірки відповідачем складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об'єктом - земельної ділянки від 11 липня 2017 року №271-дк/228/АП/09/01-17 (далі по тексту - акт перевірки) в якому встановлено, що в порушення вимог частини другої статті 168 Земельного кодексу України ПАТ "Укргазвидобування" проведено зняття та перенесення ґрунтового покриву без спеціального дозволу загальною площею 2,4227 га, чим завдано шкоди на загальну суму 59 957,30 грн.

У зв'язку з порушеннями вимог земельного законодавства, встановленими в акті перевірки, ГУ Держгеокадастру у Харківській області видано припис від 11 липня 2017 року №271-дк/0/38пр/03/01л-17, яким приписано усунути порушення частини другої статті 168 Земельного кодексу України, привести ґрунтовий покрив (родючий шар ґрунту) частини земельних ділянок загальною площею 2,4227 га, на частині земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0729 площею 0,8321 га, :01:000:0731 площею 1,5141 га, :01:000:0735 площею 0,0765 га у попередній стан, що відповідав показникам ґрунтового покриву до проведення земляних робіт у термін 30 календарних днів з дня отримання припису.

Окружний адміністративний суд міста Києва, виходячи зі змісту пред'явлених позовних вимог, звертає увагу на наступне.

Статтею 19 Закону України "Про охорону земель" зокрема передбачено, що державний контроль за використанням та охороною земель здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, а за додержанням вимог законодавства про охорону земель - центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом.

Пунктом 1 частини першої статті 18-1 Закону України "Про охорону земель" встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, у галузі охорони земель, належать здійснення державного контролю щодо використання та охорони земель зокрема за виконанням умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту під час проведення гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов'язаних із порушенням ґрунтового покриву, своєчасного проведення рекультивації порушених земель в обсягах, передбачених робочим проектом землеустрою.

Правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля визначені Законом України "Про державний контроль за використанням та охороною земель".

Статтею 4 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" визначено, що об'єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.

Частиною другою статті 5 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" передбачено, що державний контроль за дотриманням вимог законодавства України про охорону земель здійснює центральний орган виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно статті 6 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, належать: а) здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині: додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням; додержання вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових угод, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; ведення державного обліку і реєстрації земель, достовірності інформації про земельні ділянки та їх використання; розміщення, проектування, будівництва та введення в дію об'єктів, що негативно впливають або можуть вплинути на стан земель; виконання комплексу необхідних заходів щодо захисту земель від ерозії, селів, підтоплення, заболочування, вторинного засолення, переосушення, ущільнення, псування, забруднення, засмічення відходами, заростання бур'янами, чагарниками та дрібноліссям; дотримання строків своєчасного повернення тимчасово зайнятих земельних ділянок та обов'язкового виконання заходів щодо приведення їх у стан, придатний для використання за призначенням; виконання умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту під час проведення гірничодобувних, геологорозвідувальних, будівельних та інших робіт, пов'язаних з порушенням ґрунтового покриву, своєчасного проведення рекультивації порушених земель в обсягах, передбачених робочим проектом землеустрою; дотримання правил, установленого режиму експлуатації протиерозійних, гідротехнічних споруд, збереження захисних насаджень і межових знаків; додержання встановленого законодавством порядку визначення та відшкодування втрат сільськогосподарського та лісогосподарського виробництва; додержання строків розгляду заяв чи клопотань щодо набуття і реалізації прав на землю; б) внесення до органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування клопотань щодо: приведення у відповідність із законодавством прийнятих ними рішень з питань регулювання земельних відносин, використання та охорони земель; обмеження або зупинення освоєння земельних ділянок у разі розробки корисних копалин, у тому числі торфу, проведення геологорозвідувальних, пошукових та інших робіт з порушенням вимог земельного законодавства України; припинення будівництва та експлуатації об'єктів у разі порушення вимог земельного законодавства України до повного усунення виявлених порушень і ліквідації їх наслідків; припинення права користування земельною ділянкою відповідно до закону; в) одержання в установленому законодавством порядку від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, власників і користувачів, у тому числі орендарів, земельних ділянок документів, матеріалів та іншої інформації, необхідної для виконання покладених на нього завдань; г) видачі спеціальних дозволів на зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок відповідно до затверджених в установленому законом порядку проектів; ґ) участь у розробці нормативно-правових актів з питань державного контролю за використанням та охороною земель; д) вжиття відповідно до закону заходів щодо повернення самовільно зайнятих земельних ділянок їх власникам або користувачам; е) вирішення інших питань відповідно до закону.

Частиною першою статті 9 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" зокрема передбачено, що державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються шляхом проведення перевірок.

В силу статті 10 Закону України "Про державний контроль за використанням та охороною земель" державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право: безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель; давати обов'язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов'язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків; складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності; у разі неможливості встановлення особи правопорушника земельного законодавства на місці вчинення правопорушення доставляти його до органів Національної поліції чи до приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради для встановлення особи порушника та складення протоколу про адміністративне правопорушення; викликати громадян, у тому числі посадових осіб, для одержання від них усних або письмових пояснень з питань, пов'язаних з порушенням земельного законодавства України; передавати до органів прокуратури, органів досудового розслідування акти перевірок та інші матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно- і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням земельного законодавства України; звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства про охорону земель можуть мати й інші повноваження відповідно до закону.

З аналізу наведених правових норм вбачається, що посадові особи Держгеокадастру та його територіальних органів, які є державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право, зокрема, здійснювати перевірку об'єктів - земельних ділянок, що перебувають у користуванні юридичних і фізичних осіб, видавати обов'язкові до виконання приписи та складати акти, за результатами таких перевірок.

Доводи позивача про порушення відповідачем вимог Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" не приймаються судом до уваги, з огляду на наступне.

Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Разом з тим, в межах спірних правовідносин, предметом перевірки є земельна ділянка, а не суб'єкт господарювання при здійсненні ним господарської діяльності, а тому суд приходить до висновку, що Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у даному випадку застосуванню не підлягає.

При цьому, суд звертає увагу на те, що чинним законодавством, яке регулює спірні правовідносини не встановлено обов'язку контролюючого органу щодо повідомлення суб'єкта господарювання чи уповноважених ним осіб про здійснення перевірки використання земельної ділянки чи щодо присутності цих осіб при здійсненні такої перевірки, а тому посилання позивача на те, що його не повідомлено про проведення перевірки нормативно не підтверджуються.

Таким чином, перевірку з питань дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок з кадастровими номерами :01:000:0729, :01:000:0731 та :01:000:0735, які розташовані на території Чернещинської сільської ради Зачепилівського району Харківської області та використовуються ПАТ "Укргазвидобування", відповідачем здійснено у відповідності до норм чинного законодавства, а тому дії щодо її проведення є правомірними.

В частині позовних вимог про скасування припису ГУ Держгеокадастру у Харківській області від 11 липня 2017 року №271-дк/0/38пр/03/01л-17, суд звертає увагу на наступне.

Згідно положень статті 168 Земельного кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) ґрунти земельних ділянок є об'єктом особливої охорони.

Власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі.

В акті перевірки встановлено, що ПАТ "Укргазвидобування" проведено зняття та перенесення ґрунтового покриву без спеціального дозволу загальною площею 2,4227 га, чим завдано шкоди на загальну суму 59 957,30 грн.

На підтвердження висновків акта перевірки, відповідачем надано в матеріали справи копії виконавчої геодезичної зйомки земельної ділянки на території Чернещинської сільської ради Зачепилівського району Харківської області, акт обстеження земельної ділянки від 12 травня 2017 року з копіями фотозйомки.

Суд звертає увагу на те, що позивачем висновки акта перевірки не заперечуються, будь-які докази на спростування таких висновків, у тому числі наявність спеціального дозволу на зняття та перенесення ґрунтового покриву, в матеріалах справи відсутні.

В частині визначення розміру заподіяної шкоди, суд звертає увагу на наступне.

Згідно розрахунку розміру шкоди, завданої внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, наданого ГУ Держгеокадастру у Харківській області, розмір заподіяної шкоди становить 59 957,30 грн.: площа на якій виявлено зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу вирахувана, згідно акта обстеження земельної ділянки від 12 травня 2017 року і геодезичної зйомки, та становить 2,4227 га; нормативні втрати від знищення поверхневого (родючого шару ґрунту) становлять 13 166,00 грн./га; коефіцієнт індексації нормативно-грошової оцінки земель становить 1,8797.

Методику визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначенням, зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25 липня 2007 року №963 (далі по тексту - Методика).

Пунктом 6 Методики передбачено, що розмір шкоди, заподіяної внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, визначається за такою формулою: Шг = Пг x Нг x Кі (5), де Шг - розмір шкоди, заподіяної внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, гривень; Пг - площа, на якій виявлено зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, гектарів; Нг - нормативні втрати від знищення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту), визначені у додатку 11; Кі - має таке саме значення, як у формулі 1.

Згідно пункту 4 Методики, розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, визначається: для всіх категорій земель (крім земель житлової та громадської забудови) за такою формулою: Шс = Пс x Нп x Кф x Кі (1), де Шс - розмір шкоди, заподіяної внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки, гривень; Пс - площа самовільно зайнятої земельної ділянки, гектарів; Нп - середньорічний дохід, який можна отримати від використання земель за цільовим призначенням, визначений у додатку 1, з урахуванням переліків, наведених у додатках 2 і 3; Кф - коефіцієнт функціонального використання земель, визначений у додатку 4; Кі - коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель, який дорівнює добутку коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель за 2007 та наступні роки, що визначаються відповідно до Порядку проведення індексації грошової оцінки земель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2000 року №783.

У свою чергу, станом на момент виникнення спірних правовідносин, постанова Кабінету Міністрів України від 12 травня 2000 року №783 "Про проведення індексації грошової оцінки земель" втратила чинність на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 31 січня 2011 року №56, а тому застосуванню не підлягає.

Відповідач зазначив, що коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земельної ділянки розраховано відповідно до листа Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру від 12 січня 2017 року №22-28-0,22-443/2-17.

Разом з тим, суд звертає увагу на те, що Методика не містить положень про застосування вказаного коефіцієнта, а тому суд приходить до висновку, що вирішальне значення для визначення розміру заподіяної шкоди має саме встановлення площі, на якій виявлено зняття ґрунтового покриву та розташування відповідної площі в межах земельних ділянок, які використовуються відповідачем, та щодо яких проводилась перевірка.

Крім того, згідно акта обстеження земельної ділянки від 12 травня 2017 року площа, на якій вчинено правопорушення складає 2,6789 га, що відрізняється від показника, зазначеного у розрахунку - 2,4227 га.

Враховуючи викладене, розмір шкоди, завданої внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, ГУ Держгеокадастру у Харківській області розраховано не у відповідності до чинного законодавства.

Таким чином, суд приходить до висновку, що оскаржуваний припис в частині зобов'язання сплатити в термін 15 (п'ятнадцять) днів з дня отримання припису шкоду, заподіяну внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу, на банківські реквізити зазначені в розрахунку розміру шкоди, є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем доведено правомірність своєї поведінки з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ПАТ "Укргазвидобування" підлягає частковому задоволенню.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги задоволено частково, на користь позивача належить стягнути сплачений ним судовий збір у розмірі 800,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань ГУ Держгеокадастру в Харківській області.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держгеокадастру в Харківській області від 11 липня 2017 року №271-дк/0/38пр/03/01л-17, в частині зобов'язання сплатити шкоду, заподіяну внаслідок зняття ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) без спеціального дозволу.

3. В іншій частині адміністративного позову відмовити.

4. Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства "Укргазвидобування" понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 800,00 грн. (вісімсот гривень нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру в Харківській області.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п'ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Публічне акціонерне товариство "Укргазвидобування" (04053, м. Київ, вул. Кудрявська, буд. 26/28; ідентифікаційний код 30019775);

Головне управління Держгеокадастру у Харківській області (61022, м. Харків, майдан Свободи, буд. 5, Держпром, під'їзд 6, поверх 2 ; ідентифікаційний код 39792822).

Суддя В.А. Кузьменко