Справа № 359/6814/17
Суддя: Літвіна Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2019-05-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 359/6814/17 Суддя першої інстанції: Муранова-Лесів І.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2019 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Літвіної Н.М.

суддів Коротких А.Ю.

Федотова І.В.

при секретарі Мідянці А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Бориспільської районної ради Київської області, за участю третіх осіб: відділу освіти Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, Головурівської сільської ради Бориспільського району Київської області, Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області, Опорного навчального закладу Вороньківський навчально-виховний комплекс «Ліцей-загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок Бориспільської районної ради Київської області», про визнання незаконними та скасування рішень, -

ВСТАНОВИВ :

У вересні 2017 року ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 звернулись до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з адміністративними позовами до Бориспільської районної ради Київської області, які в подальшому були об`єднанні в одне провадження, у яких просили: визнати незаконними та скасувати рішення Бориспільської районної ради Київської області сьомого скликання від 21 березня 2017 року № 138-11-VII «Про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області» - Кийлівська загальноосвітня школа І ступеня та затвердження Положення про філію», рішення Бориспільської районної ради Київської області сьомого скликання від 16 травня 2017 року № 166-12-VII «Про реорганізацію Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області шляхом приєднання до опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області».

Позовні вимоги мотивовані тим, що оскаржувані рішення Бориспільською районною радою Київської області прийняті з перевищенням повноважень та без дотримання встановленої процедури, зокрема, без проведення консультацій з громадськістю, без оприлюднення належним чином відповідних рішень. Позивачі зазначають, що наведеними рішеннями порушено їх права, як членів територіальної громади та батьків учнів навчального закладу. Також позивачі вказують, що реорганізація Кийлівського навчального закладу, яке належить до комунальної форми власності, мала б здійснюватися за рішенням сесії міської ради, а не за рішенням засновника.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 19 січня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 11 квітня 2018 року, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 14 серпня 2018 року вказані судові рішення скасовано з направленням справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2019 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивачі - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , подали апеляційні скарги у яких, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та здійснені порушення вимог процесуального права просять оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове рішення про задоволення адміністративного позову.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи та їх представників, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, поданого письмового відзиву на неї та додаткових письмових пояснень, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги є обґрунтованими та підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Рішенням Бориспільської районної ради сьомого скликання від 21 березня 2017 року № 138-11-VII «Про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області» - Кийлівська загальноосвітня школа І ступеня та затвердження Положення про філію» було створено філію опорного навчального закладу Вороньківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області - Кийлівську загальноосвітню школу І ступеня та затверджено Положення про філію та уповноважено начальника відділу освіти Бориспільської районної державної адміністрації підписати Положення про філію та здійснити державну реєстрацію навчального закладу.

В подальшому, з метою реорганізації Кийлівського НВО «ЗШ-ДС» було прийнято рішення «Про реорганізацію Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області шляхом приєднання до опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області» № 166-12-VII від 16 травня 2017 року, яким реорганізовано Кийлівське НВО «ЗШ-ДС» шляхом приєднання до опорного навчального закладу Вороньківської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів, утворено ліквідаційну комісію з припинення юридичної особи - Кийлівське НВО «ЗШ-ДС», якій доручено проведення відповідних реєстраційних дій.

Позивачі ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_3 стверджуючи, що вони є матерями учнів загальноосвітнього навчального закладу, який до реорганізації мав найменування - Кийлівське навчально-виховне об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області (Кийлівське НВО «ЗШ-ДС»), а також мешканцями села Кийлів Бориспільського району Київської області, вважаючи вказані рішення протиправними звернулась з даним позовом до суду.

Приймаючи рішення про відмову у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що спірні рішення прийняті відповідачем на підставі, у спосіб та в порядку, визначених законодавством.

Перевіряючи законність та обґрунтованість такого висновку суду першої інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 2 КАС України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 4 ст. 18 Закону України «Про освіту» встановлено, що потреба в навчальних закладах, заснованих на комунальній власності, визначається місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування.

Відповідного до ч. 1 ст. 14 Закону України «Про освіту» місцеві органи виконавчої влади та органи місцевого самоврядування здійснюють державну політику в галузі освіти і в межах їх компетенції забезпечують розвиток мережі навчальних закладів та установ, організацій системи освіти, зміцнення їх матеріальної бази, господарське обслуговування.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Закону України «Про загальну середню освіту» реорганізація і ліквідація загальноосвітніх навчальних закладів проводяться у порядку, встановленому законодавством України.

Частиною 6 цієї статті передбачено, що реорганізація і ліквідація загальноосвітніх навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням сесії місцевої ради, державної і приватної форм власності - за рішенням засновника (засновників).

Відповідно до п. 30 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» реорганізація або ліквідація навчальних закладів комунальної форми власності здійснюється за рішенням місцевої ради, яке приймається виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради.

Порядок утворення та основні засади діяльності освітнього округу визначаються Положенням про освітній округ, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 27 серпня 2010 року № 777 (далі - Положення № 777).

Відповідно до абзацу другого пункту 1 Положення № 777 округ - об`єднання навчальних закладів, закладів культури, фізичної культури і спорту. До складу округу можуть входити опорні загальноосвітні навчальні заклади (далі - опорні заклади), їх філії.

Пункт 2 Положення № 777 передбачає, що засновниками (співзасновниками) освітнього округу (опорного закладу, його філій) можуть бути представницькі органи місцевого самоврядування об`єднаних територіальних громад, районні ради (далі - засновники).

Системний аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку про те, що рішення про створення, ліквідацію та реорганізацію освітнього округу та навчального закладу комунальної форми власності приймає місцева (сільська, селищна, міська) рада, у віданні якої перебуває відповідний навчальний заклад (їх обєднання).

З матеріалів справи вбачається, що Кийлівське навчально-виховне об`єднання «загальноосвітня школа I - II дитячий садок Бориспільської районної ради є навчальним закладом, який належить до комунальної власності територіальної громади Бориспільського району, засновником Кийлівського НВО є Бориспільська районна рада, заклад підпорядкований відділу освіти Бориспільської районної державної адміністрації. Вказані обставини підтверджуються статутом Кийлівське НВО «ЗШ-ДС», затвердженим рішенням сесії Бориспільської районної ради від 19 лютого 2015 року.

Таким чином, прийняття рішень, які становлять предмет судового оскарження відноситься до компетенції Бориспільської районної ради Київської області.

Відповідно, доводи скаржників в частині відсутності повноважень відповідача на прийняття оскаржуваних рішень не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Водночас, колегія суддів враховує висновки Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, які містяться в постанові від 14 серпня 2018 року у справі № 359/6814/17.

Приймаючи зазначену постанову про направлення справи на новий розгляд до суду першої інстанції касаційний суд зазначив, що суди попередніх інстанцій не перевірили того, чи були враховані інтереси територіальної громади с. Кийлів у процесі прийняття оскаржуваного рішення, думку територіальної громади, права територіальної громади проводити громадські слухання та не перевірено дотримання відповідачем Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 996 від 03 листопада 2010 року. Також касаційний суд зазначив, що суди попередніх інстанцій повинні були перевірити, чи було дотримано порядок прийняття оскаржуваних рішень, у тому числі, чи були такі рішення прийняті з дотриманням регламенту, чи набули вони чинності у встановленому порядку та чи були офіційно оприлюдненні та доведені до відома територіальної громади.

Тобто, суд касаційної інстанції зазначив про необхідність під час нового розгляду справи перевірити дотримання відповідачем процедури прийняття спірних рішень.

Перевіряючи дотримання відповідачем процедури прийняття оскаржуваних рішень, колегія суддів виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

За ч. 2 цієї статті рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Рішення ради приймаються відкритим поіменним голосуванням, окрім випадків, передбачених п.п. 4 і 16 ст. 26, п. 1, 29 і 31 ст. 43 та ст. ст. 55, 56 цього Закону, в яких рішення приймаються таємним голосуванням. Результати поіменного голосування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». На офіційному веб-сайті ради розміщуються в день голосування і зберігаються протягом необмеженого строку всі результати поіменних голосувань. Результати поіменного голосування є невід`ємною частиною протоколу сесії ради.

За ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації».

Частиною 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» передбачено, що проекти рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття.

За ч. 1 цієї статті розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання.

З огляду на викладене, при прийнятті спірного рішення відповідач виступає розпорядником інформації, яка підлягала оприлюдненню за 20 днів до дати розгляду проекту цього рішення.

Повноваження Бориспільської районної ради Київської області та порядок їх реалізації у спірних правовідносинах визначається, законами України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про освіту», «Про загальну середню освіту», Регламентом роботи Бориспільської районної ради Київської області від 13 листопада 2015 року № 06-01-VII (тут і далі - у редакціях, чинних на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 2 Регламенту роботи Бориспільської районної ради Київської області затвердженого рішенням Бориспільської районної ради Київської області сьомого скликання від 13 листопада 2015 року № 06-01-VII (далі по тексту - Регламент), регламент встановлює порядок підготовки, скликання і проведення сесій ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень ради, формування органів ради, визначає порядок здійснення контрольних функцій, інших видів діяльності ради відповідно до її повноважень, встановлених Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 4 та ст. 5 Регламенту пленарні засідання районної ради, її президії, постійних комісій та тимчасових контрольних комісій є відкритими і гласними, за винятками випадків, передбачених Регламентом. Гласність роботи районної ради забезпечується через засоби масової інформації.

Статтею 6 Регламенту передбачено, що Рада проводить свою роботу сесійно. Сесії складаються з пленарних засідань та засідань постійних комісій. За дорученням ради постійні комісії ради можуть проводити свої засідання у перервах пленарного засідання ради.

Згідно з ст. 37 Регламенту рішення районної ради приймаються на пленарному засіданні після їх обговорення. З метою вивчення і врахування громадської думки при підготовці проектів рішень ради з питань, що стосуються всього населення району, голова, заступник голови або відповідальні постійні комісії ради звертаються до громадськості через районну газету або через офіційний сайт з проханням подати свої пропозиції та зауваження з цього питання.

Як вбачається з матеріалів справи, питання «Про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області - Кийлівська загальноосвітна школа І ступеня та затвердження Положення про філію» напередодні засідання сесії ради розглядалось 16 березня 2017 року постійною комісією районної ради з питань гуманітарної сфери на засіданні комісії. За результатами обговорення даного питання було вирішено внести дане питання на розгляд сесії.

21 березня 2017 року на засідання одинадцятої сесії Бориспільської районної ради було затверджено порядок денний сесії до якого внесено, зокрема питання: «Про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області - Кийлівська загальноосвітна школа І ступеня та затвердження Положення про філію (3 том а.с.147).

Як зазначив представник відповідача у судовому засіданні рішення було внесено до орієнтовного переліку питань напередодні засідання, однак його проект та орієнтований порядок денний вказаного засідання не оприлюднювався в засобах масової інформації та на сайті ради у зв`язку з відсутністю в регламенті ради таких вимог.

Матеріали справи також містять інформацію про те, що 16 травня 2017 року на засідання дванадцятої сесії Бориспільської районної ради було затверджено порядок денний сесії до якого не внесено питання: «Щодо реорганізації Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області шляхом приєднання до опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області».

З тексту протоколу № 12 дванадцятої сесії районної ради від 16 травня 2019 року вбачається, що серед затвердженого переліку питань зазначене вище питання відсутнє, натомість міститься питання № 14: «Про внесення змін до рішення від 21 березня 2017 року № 138-11-VII про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області - Кийлівська загальноосвітна школа І ступеня та затвердження Положення про філію» (3 том а.с. 158).

Як пояснив представник відповідача у судовому засіданні, вказане питання внесено на розгляд сесії ради «з голосу» безпосередньо в день голосування.

Однак, колегія суддів вважає за необхідне також звернути увагу на той факт, що зі змісту вказаного протоколу від 16 травня 2017 року вбачається, що депутати районної ради заслухали інформацію про внесення змін до рішення від 21 березня 2017 року № 138-11-VII про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області - Кийлівська загальноосвітна школа І ступеня та затвердження Положення про філію, а прийняли рішення фактично з іншого питання, а саме: «Про реорганізацію Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області шляхом приєднання до опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області», тобто оскаржуване позивачами рішення від 16 травня 2017 року №166-12-VII

Також представник відповідача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції пояснив, що інформація про скликання сесії ради, орієнтовний порядок денний та проекти рішень ради, які є предметом судового оскарження, не розміщувались в засобах масової інформації та на сайті Бориспільської районної ради Київської області у зв`язку з відсутністю в Регламенті такого обов`язку.

Однак, колегія суддів вважає, що невідповідність Регламенту Бориспільської районної ради Київської області в частині встановленого ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» обов`язку щодо оприлюднення проектів рішень з соціально значимих питань, не свідчить про можливість ігнорування Бориспільською районною радою Київської області вимог законодавства.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу й на те, що згідно з ст. 5 Регламенту гласність роботи ради забезпечується через засоби масової інформації.

Також ст. 3 Регламенту передбачає можливість внесення до нього змін у зв`язку з неузгодженістю його положень вимогам чинного законодавства.

У відзиві на позовну заяву та під час судових засідань суду апеляційної інстанції представник відповідача не заперечував того факту, що під час розгляду зазначених вище питань Бориспільська районна рада Київської області та її комісії не проводили громадських обговорень та не здійснювали проведення консультацій з громадськістю.

Пояснюючи правомірність дій Бориспільської районної ради Київської області її представник стверджував, що дотримання Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 996 від 03 листопада 2010 року, не є обов`язковим оскільки таких порядок має рекомендаційний характер для органів місцевого самоврядування.

Також представник відповідача посилався на ст. 37 Регламенту, зазначаючи, що голова, заступник голови або відповідальні постійні комісії ради звертаються до громадськості через районну газету або через офіційний сайт з проханням подати свої пропозиції та зауваження лише щодо підготовки проектів рішень ради з питань, що стосуються всього населення району. Натомість, питання створення філії навчального закладу та його реорганізація, на переконання відповідача, не відповідає тим критеріям у зв`язку з якими у відповідності до ст. 37 Регламенту є доцільним проведення консультацій з громадськістю.

В додаткових письмових поясненнях наданих до суду апеляційної інстанції представник відповідача зазначив, що перед винесенням на розгляд сесії Бориспільської районної ради Київської області проекти рішень розглядаються відповідними комісіями районної ради, що є достатнім для прийняття такого виду рішень.

Однак, колегія суддів з зазначеними доводами відповідача не погоджується з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Закону України «Про освіту» одним із основних принципів освіти в Україні є доступність для кожного громадянина усіх форм і типів освітніх послуг, що надаються державою.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Закону України «Про загальну середню освіту» батьки або особи, які їх замінюють, мають право вибирати навчальні заклади та форми навчання для неповнолітніх дітей; приймати рішення щодо участі дитини в інноваційній діяльності загальноосвітнього навчального закладу; обирати і бути обраними до органів громадського самоврядування загальноосвітніх навчальних закладів; звертатися до відповідних органів управління освітою з питань навчання і виховання дітей; захищати законні інтереси дітей.

Вищевказаною статтею визначено, що батьки або особи, які їх замінюють, мають право звертатися до відповідних органів управління освітою з питань навчання і виховання дітей.

Постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2010 року № 996 визначено Порядок проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, згідно якого консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів. Результати проведення консультацій з громадськістю враховуються органом виконавчої влади під час прийняття остаточного рішення або в подальшій його роботі.

Пунктом 5 Постанови Кабінету Міністрів України № 996 рекомендовано органам місцевого самоврядування під час проведення консультацій з громадськістю та утворення громадських рад при органах місцевого самоврядування керуватися затвердженими цією постановою Порядком і Типовим положенням.

З матеріалів справи вбачається, що прийняттю оскаржуваних рішень не передувало обговорення можливості їх прийняття з метою урахування інтересів батьків та дітей.

Під час судових засідань суду апеляційної інстанції представник відповідача стверджував, що вказані рішення жодним чином не порушують інтереси ні батьків, ні дітей, які навчаються в навчальному закладі.

З матеріалів справи вбачається, що Кийлівське НВО у 2016 - 2017 роках відвідувало 40 учнів, вказаний навчальний заклад пройшов необхідну державну акредитацію, відповідно питання щодо діяльності вказаного навчального закладу стосується, як жителів територіальної громади так і працівників даного навчального закладу для яких відбулись зміни істотних умов праці.

Відповідно питання щодо доцільності функціонування навчального закладу є питанням, що становить суспільний інтерес про що свідчать численні звернення батьків учнів даного навчального закладу з метою врегулювання спірного питання.

Колегія суддів зазначає, що не проведення обговорень проектів рішень про створення філій та подальшу реорганізацію навчального закладу без урахування думки батьків учнів з цього приводу свідчить про те, що спірне рішення не відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, згідно з якими рішення суб`єкта владних повноважень має бути прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), добросовісно і розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до п. 3 Порядку проведення консультацій з громадськістю з питань формування та реалізації державної політики, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 996 від 03 листопада 2010 року (далі - Порядок № 996), консультації з громадськістю проводяться з питань, що стосуються суспільно-економічного розвитку держави, реалізації та захисту прав і свобод громадян, задоволення їх політичних, економічних, соціальних, культурних та інших інтересів.

При цьому, згідно п. 12 цього Порядку в обов`язковому порядку проводяться консультації з громадськістю у формі публічного громадського обговорення та/або електронних консультацій з громадськістю щодо проектів нормативно-правових актів, які: стосуються конституційних прав, свобод та обов`язків громадян; стосуються життєвих інтересів громадян, у тому числі впливають на стан навколишнього природного середовища; передбачають провадження регуляторної діяльності у певній сфері; визначають стратегічні цілі, пріоритети і завдання у відповідній сфері державного управління (у тому числі проекти державних і регіональних програм економічного, соціального і культурного розвитку, рішення стосовно їх виконання); стосуються інтересів територіальних громад, здійснення повноважень місцевого самоврядування, делегованих органам виконавчої влади відповідними радами; визначають порядок надання адміністративних послуг тощо.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що консультації з громадськістю проводяться в обов`язковому порядку, зокрема, з приводу розроблення та реалізації програм економічного, соціального і культурного розвитку.

Отже, оскаржувані рішення впливають на таке важливе конституційне право позивачів (їх дітей), як право на освіту, що є безумовною підставою для врахування думки територіальної громади при прийнятті таких рішень.

Аналогічний правовий висновок висловлено в постановах Верховного Суду від 14 серпня 2018 року у справі №359/6814/17 та від 06 лютого 2019 року у справі № 720/1536/16-а.

Як зазначено у ст. 3 Конвенції «Про права дитини», схваленої резолюцією 44 сесії Генеральної Асамблей ООН від 20 листопада 1989 року № 44/25, ратифікованої постановою Верховної Ради України від 27 лютого 1991 року № 789-XII, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Отже, у випадку наявності будь-яких правових колізій, неповноти, нечіткості або суперечливості законодавства, що регулює спірні правовідносини, що стосуються інтересів дітей, з урахуванням положень ст. 3 Конвенції «Про права дитини», пріоритети повинні надаватися якнайкращому забезпеченню інтересів дітей.

Також колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації». Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки. В актах та проектах актів органів та посадових осіб місцевого самоврядування не може бути обмежено доступ до інформації про витрати чи інше розпорядження бюджетними коштами, володіння, користування чи розпорядження державним чи комунальним майном, у тому числі про умови отримання цих коштів чи майна, прізвища, імена, по батькові фізичних осіб та найменування юридичних осіб, які отримують ці кошти або майно, а також до іншої інформації, обмеження доступу до якої заборонено законом.

Однак, як вбачається з пояснень учасників справи, прийняті відповідачем рішення не опубліковані на офіційному сайті Бориспільської районної ради Київської області що є порушенням вимог ч. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Доказів спростовуючих зазначені обставини представником відповідача не надано.

Відповідно, в рамках спірних правовідносин. відповідачем всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України не доведено правомірності його рішень.

З огляду на зазначені вище обставини, колегія суддів вважає, що спірні рішення відповідача прийняті з порушенням встановленої процедури, що є підставою для їх скасування.

Враховуючи, що судом першої інстанції було неповно з`ясовано обставини, які мають значення для справи, а також невірно застосовано норми матеріального права, що стали підставою для неправильного вирішення справи, колегія суддів вважає за необхідне подану до суду апеляційну скаргу задовольнити та скасувати рішення суду першої інстанції з прийняттям нового рішення про задоволення адміністративного позову.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Приписи п. п. 1, 4 ч. 1 ст. 317 КАС України визначають, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - задовольнити.

Рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 22 лютого 2019 року - скасувати та прийняти нове рішення, яким адміністративний позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Бориспільської районної ради Київської області, за участю третіх осіб: відділу освіти Бориспільської районної державної адміністрації Київської області, Головурівської сільської ради Бориспільського району Київської області, Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області, Опорного навчального закладу Вороньківський навчально-виховний комплекс «Ліцей-загальноосвітня школа І-ІІ ступенів-дитячий садок Бориспільської районної ради Київської області», про визнання незаконними та скасування рішень - задовольнити.

Визнати незаконними та скасувати рішення Бориспільської районної ради Київської області сьомого скликання від 21 березня 2017 року № 138-11-VII «Про створення філії опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області» - Кийлівська загальноосвітня школа І ступеня та затвердження Положення про філію» та рішення Бориспільської районної ради Київської області сьомого скликання від 16 травня 2017 року № 166-12-VII «Про реорганізацію Кийлівського навчально-виховного об`єднання «Загальноосвітня школа І-ІІ ступенів - дитячий садок» Бориспільської районної ради Київської області шляхом приєднання до опорного навчального закладу «Вороньківська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Бориспільської районної ради Київської області».

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Літвіна

Судді А.Ю. Коротких

І.В. Федотов

Повний текст постанови виготовлено 03 червня 2019 року.